# Laenud

## Laenudest lähemalt

Järgnevalt antakse ülevaade, kuidsa &kappname; kohtleb laene. Laenudega seotud reeglid ja tavad erinevad riigiti. Üksikasjalikke selgitusi laenude ning kohalike reeglite ja tavade kohta tuleb otsida muudest allikatest.

Laen kujutab endast lepingut, millega laenuvõtja saab raha laenuandjalt ning kohustub selle millalgi tulevikus tagasi maksma. &kappname; võimaldab jälgida laene, mille puhul sa kui laenuvõtja oled laenanud kelleltki raha või kui laenuandja laenanud kellelegi raha. Enamik inimesi võtab rohkem laenu kui annab, nii et kõige tavalisem juhtum on see, kui sina oled laenuvõtja ja rahaasutus on laenuandja. Kui aga laenad näiteks raha pereliikmele või sõbrale, võid ka sellel laenul &kappname; abil silma peal hoida.

Siin eeldataksegi, et sa oled laenanud mõnelt rahaasutuselt, kuid sama hästi käib kõik siin kõneldav ka juhtumite kohta, mil oled ise kellelegi raha laenanud. Laenu võtmise ja andmise peamine erinevus seisneb selles, et intressi jälgimiseks kasutatakse kulukategooriat, kui oled laenu võtnud, ja tulukategooriat, kui oled laenu andnud.

## Laenu põhisumma

Välja laenatud summat nimetatakse laenusummaks või põhisummaks.

## Kestus

Laenuperioodi nimetatakse kestuseks. Selle lõpuks peab kogu põhisumma olema laenuandjale tagastatud. Tavaliselt on kestuseks nädalad, kuud või aastad. Kestust saab siiski väljendada ka maksete arvuna. Näiteks üheaastast laenu iganädalate tagasimaksetega võib sama hästi nimetada üheaastaseks laenuks või 52 tagasimaksega laenuks.

## Tagasimaksed

Laenu põhisummat ei maksta laenuandjale tavaliselt tagasi tervikuna. Selle asemel tehakse mitu tagasimakset, millest igaüks vastab kindlale osale põhisummast. Mõnijkord nimetatakse niisuguseid tagasimakseid amortisatsioonimakseteks ning &kappname;s ongi amortisatsioon määratletud laenu tagasimaksmisena osade kaupa.

## Maksete sagedus

Osamaksete sagedust nimetatakse &kappname;s maksete sageduseks. Perioodiks võib olla kord nädalas, kahe nädala tagant, kuus, kvartalis või aastas. USAs tehakse perioodilisi makseid kõige sagedamini kord kuus, niisiis laenuperiood on üks kuu.

## Intressimäär

Luksuse eest kasutada raha maksab laenuvõtja laenuandjale tasu, mida nimetatakse intressiks ja mida tavaliselt väljendatakse protsendina põhisumma kogusest kindla ajavahemiku jooksul. Intressimäär võib olla fikseeritud, millisel juhul see laenu kestuse ajal ei muutu, või muutuv, millisel juhul see ajas muutub. Tüüpiliselt hõlmavad perioodilised maksed ka intressimakseid.

## Perioodilised tagasimaksed

Kuna tagasimakseid tehakse tavaliselt kindla ajagraafiku alusel, olgu perioodiks siis nädal, kuu, kvartal või aasta, nimetatakse neid perioodilisteks tagasimakseteks. Kõigi perioodiliste tagasimaksete summa pluss lõplik tagasimakse annabki kokku laenu põhisumma pluss intressi.

## Teenustasud

Lisaks intressile võib olla ka muid tasusid, mida tuleb maksta igal tagasimaksel. Neid nimetatakse korduvtasudeks. Mõned, aga kaugeltki mitte kõik korduvtasude näited on järgmised:

- deponeerimiskonto (inglise keelees impound või escrow) maksed - seda laadi maksete eesmärk on tavaliselt koguda raha iga-aastaste või igapoolaastaste kinnisvaramaksude tasumiseks.

- hüpoteeklaenu kindlustus

- töövõimetuskindlustus

- laenukonto hooldustasu

## Kokkuvõte

Kokkuvõtteks võib öelda, et laenuvõtja saab laenu alguses laenuandjalt terviksumma. Laenuvõtja teeb laenuandjale perioodilisi makseid. Perioodiline makse koosneb põhisumma maksest (millega kahandatakse laenubilanssi) ja intressimaksest (mis on lisatasu laenuandjale võimaluse tagamise eest laenuvõtjal raha kasutada) ning vastavalt tingimustele ka korduvtasudest. Laenutähtaja lõouks peab laenuvõtja olema tagasi maksnud kogu põhisumma.

## Näide

Oletame näiteks, et laenad 25 000 dollarit uue auto ostmiseks ja nõustud pangale tagasi maksma üks kord kuus järgmise 60 kuu jooksul, Laenu intressimäär on, ütleme, 5,5%.

Sel juhul on laenu kogus 25 000 dollarit. Laenu kestus on 60 kuud ehk 5 aastat. Laenu võib nimetada ka 60 makse laenuks, sest seda tuleb tagasi maksta üks kord kuus viie aasta jooksul. Maksete sagedus on kord kuus, sest perioodilisi tagasimakseid tehakse üks kord muus. Perioodiline tagasimakse, mille arvutab välja juba &kappname;, oleks sellisel juhul 477,53 dollarit.

Laenu ajaplaan kujutab endast diagrammi või tabelit, mis näitab kuupäevi, mil tuleb teha tagasimaksed, ja iga perioodilise tagasimakse summat. Sageli liigendavad sellised ajaplaanid perioodilise tagasimakse koostisosadeks: põhisumma tagasimakse, intressimakse ja korduvtasude makse.

## Uue laenu loomine

&kappname;s kujutab laen endast kontotüüpi. Seepärast vali uue laenu loomiseks menüükäsk Konto Uus konto. Vasta küsimustele, mida ilmuv nõustaja sulle esitab.

Lisaks võib laenu seostada konkreetse rahaasutusega. Kui võtad laenu hüpoteegiettevõttelt või autolaenuettevõttelt, võid luua rahaasutuse, mis kirjeldab seda ettevõtet ja seostab selle sinu laenuga. Kui laenad onu Miku käest, ei ole rahaasutuse loomine sugugi vajalik.

## Laenu põhisumma lisatagasimaksete tegemine

Kui soovid põhisummat ennaktempos tagasi maksta, on ka see täiesti võimalik. Selleks lihtsalt sisesta tehing pearaamatus. Põhisumma täiendavat tagasimakset arvestatakse intressi arvutamisel järgmise perioodilise makse jaoks.

Mõned, aga sugugi mitte kõik näited põhisumma täiendavate tagasimaksete kohta:

- kuus täiendava 50 dollari eraldamine.

- iga perioodi perioodilise põhisumma tagasimakse kahekordistamine (põhisumma tagasimakse suuruse igal perioodil võib leida laenu ajaplaanist).

- igal aastal põhisumma 13. tagasimakse sooritamine (eelduseks on laenu tagasimaksmine kuukaupa).

Märkus: kui kahekordistad iga perioodilise makse tagasi makstava põhisumma osa, tuleb iga makse korral laenu ajaplaan uuesti välja arvutada. See võimaldab näha seal iga tagasimakse korral nõutava põhisumma tagasimakse õiget ja täpset suurust.