Module
Contents
Index 🔎︎

# Ordliste over Internett-uttrykk

Dersom du er ny på Internett, møter du mange fremmede ord: nettleser, bokmerke, e-post, hjemmeside, søkemotor og mange andre. Denne ordlista vil hjelpe deg med å gjøre de første stegene, ved å forklare en del av den viktige terminologien du finner på Internett, intranett, e-post og diskusjonsgrupper.

## Bildekart

Et bildekart er et bilde eller en tekstramme med hyperlenker i. Utvalgte områder i bildekartet fungerer som lenker til andre nettadresser. I funksjonen for bildekart kan du velge lenkeområder, hvor lenkene skal gå til og hvilken tekst som skal vises når musepekeren ligger over området.

Det finnes to typer bildekart. Et bildekart på klienten blir behandlet i den nettleseren som har hentet det ned fra Internett, mens et bildekart på tjeneren blir behandlet på den nettjeneren der nettsiden ligger. Når bildekartet ligger på tjeneren, sender nettleseren koordinatene over til tjeneren, og så svarer et eget program på tjeneren. Når bildekartet ligger på klienten, fungerer lenkeområdet som en vanlig tekstlenke. Da vises nettadressen når du fører musepekeren over bildekartet.

Siden bildekart kan brukes på ulike måter, kan de også lagres i ulike formater.

## Bildekartformater

Det er to hovedtyper av bildekart. De som blir behandlet på tjeneren, og de som blir behandlet i nettleseren.

## Bildekart på klienten

Området i bildet eller rammen som leseren kan trykke på, vises med en lenke til nettadressen, som vises når du fører musepekeren over området. Bildekartet ligger som et slags lag under bildet, og inneholder informasjon om områdene med lenker. Den eneste ulempen med bildekart på klientsiden er at enkelte gamle nettlesere ikke forstår dem. I dag gjelder det svært få, om i det hele tatt noen, Internett-brukere.

Når du lagrer bildekartet, velger du typen SIP → StarView-bildekart. Da blir bildekartet lagret direkte i et format som kan brukes med alle bilder og rammer i dokumentet. Dersom du bare vil bruke bildekartet med ett bilde eller en tekstramme, trenger du ikke lagre det. Etter å ha laget områdene, trykker du bare på Bruk. Bildekartet blir da lagret som HTML-kode rett i nettsiden.

## Bildekart på tjeneren

Bildekart på tjeneren vises som et bilde eller en ramme på siden. Når du klikker i bildekartet med musa, blir koordinatene til museklikket sendt over til tjeneren. Et eget program på tjeneren avgjør da hva som skal skje. Det finnes flere ulike måter å gjøre dette på. De to vanligste er:

- W3C (CERN) HTTP-tjener (Format-type: MAP – CERN)

- NCSA HTTP-tjener (Format-type: MAP – NCSA)

LibreOffice kan lage begge typer bildekart. Du velger format fra lista Filtype under Lagre som i dialogvinduet Bildekartredigering. Det blir laget egne bildekartfiler som du må laste opp til tjeneren. Du må spørre nettleverandøren eller nettverksadministratoren om hvilken type bildekart som kan brukes på tjeneren, og hvordan du får tilgang til bildekartprogrammet.

## CMIS

CMIS-standard (Content Management Interoperability Services) definerer en domenemodell og Web Services og Restful AtomPub-bindinger som muliggjør større interoperabilitet av Enterprise Content Management (ECM) -systemer. CMIS bruker webtjenester og web 2.0 grensesnitt for å gjøre det mulig å dele rik informasjon om Internett-protokoller i leverandør-nøytrale formater, blant dokumentsystemer, utgivere og repositorier, i et foretak og mellom bedrifter.

## EPUB

EPUB is standard for electronic book files with the extension .epub that can be downloaded and read on devices like smartphones, tablets, computers, or e-readers.

EPUB is a technical standard published now by the Publishing group of W3C. EPUB is a popular format because it is open and is based on HTML.

An EPUB publication is delivered as a single file and is an unencrypted zipped archive containing a website. It includes HTML files, images, CSS style sheets, and other assets such as metadata, multimedia and interactivity.

## FTP

FTP står for «File Transfer Protocol», og er en vanlig måte å overføre filer over Internett. FTP-tjenere er datamaskiner som lagrer filer som kan overføres med FTP. Når vevtjenere overfører nettsider til nettleseren, bruker de heller HTTP(HypertextTransfer Protocol) gir oppsett av tilkoblinger og overføring mellom vevtjenere og klienter.

## HTML

HTML («Hypertext Markup Language») er det kodespråket nettsider blir skrevet i og som gjør det mulig å ha med tekst, bilder, videoklipp og lyd på nettsidene. Språket har sitt opphav fra SGML.

Hvis du vil skrive inn HTML-kode direkte, for eksempel når du arbeider med oppgaver fra en av de mange HTML-bøkene som finnes, må du huske at HTML-sider egentlig bare er filer med ren tekst. Derfor bør du lagre slike dokumenter med dokumenttypen Tekst og filtypen .html. Husk at du ikke må bruke tegn med aksenter eller andre tegn fra det utvidede tegnsettet. Hvis du vil åpne denne filen på nytt i LibreOffice og redigere HTML-koden, må du åpne den med dokumenttypen Tekst, ikke med dokumenttypen Nettsider.

Det finnes mange ressurser på Internett som kan hjelpe deg med å lære HTML.

## HTTP

«Hypertext Transfer Protocol» er den overføringsmåten som blir brukt når nettsidene blir hentet ned fra nettjeneren til nettleseren.

## Hyperlenke

Hyperlenker er kryssreferanser, oftest framhevet med farge eller understreking. Du kan klikke på dem med musepekeren for å hoppe til andre steder i dokumentet eller til andre nettsider.

I LibreOffice kan du lage hyperlenker i både tekst, bilder og tekstrammer. Knappen for hyperlenker ligger på standardverktøylinja.

## Java

Java er et plattformuavhengig programmeringsspråk som er spesielt tilpasset til bruk på Internett. Nettsider og program som er laget med Java kan brukes på alle moderne operativsystem. Program som bruker Java er som oftest utviklet i et Java utviklingsmiljø og deretter kompilert til «bytekode».

## Mellomtjener

En mellomtjener er en datamaskin i nettverket som opptrer som en slags utklippstavle for dataoverføring. Dersom du bruker Internett via nettverket på arbeidsplassen din, og en kollega allerede har lastet en nettside som du vil lese, kan mellomtjeneren vise fram den siden svært raskt. Mellomtjeneren sjekker først om den siden du vil laste ned er nyere enn den kollegaen lastet ned tidligere. Hvis ikke, slipper du å laste ned siden fra Internett, som ville ha vært mye tregere enn å hente den fra mellomtjeneren.

## Rammer

Rammer er nyttige når du skal sette opp nettsider. LibreOffice bruker flytende rammer der du blant annet kan legge inn bilder, videoklipp og lyder. Sprettoppmenyen til ramma viser funksjoner du kan bruke til å gjenopprette eller redigere rammeinnholdet. Noen av disse kommandoene står også i Rediger → Objekt når ramma er valgt.

## SGML

SGML står for «Standard Generalized Markup Language». SGML bygger på ideen om at dokumenter har strukturelle og andre semantiske elementer som kan beskrives uten å si noe om hvordan de skal vises fram. Slike dokumenter kan vises fram på ulike måter, avhengig av hva slags medium og stil som blir brukt. I strukturerte tekster sørger SGML ikke bare for å lage strukturer, men også for at de blir brukt konsistent.

HTML er en spesiell utgave av SGML. Dette betyr de fleste nettlesere bare støtter et visst utvalg av SGML-standardene. Nesten alle systemer som forstår SGML kan produsere nettsider som ser fine ut.

## Søkemotorer

En søkemotor er en tjeneste på Internett som gjør at du kan finne nettsider ved å søke etter nøkkelord.

## Tagger

Nettsider inneholder bestemte instruksjoner om struktur og formatering, som kalles tagger. Disse taggene er kodeord innenfor vinkelparenteser i dokumentbeskrivelsesspråket HTML. Mange tagger inneholder tekst eller hyperlenker mellom åpne- og lukketaggene. Overskrifter er for eksempel markert med <h1> før overskriften og </h1> etter. Noen tagger står bare for seg selv, slik som <br> som gir linjeskift, og <img …> som lenker inn et bilde.

## URL

Nettadresser blir ofte kalt URL-er («Uniform Resource Locator»). De viser til et dokument eller en tjener på Internett. Oppbygginga av en nettadresse varierer med ulike typer nettadresser. Vanligvis er formen Tjeneste://Vertsnavn:Port/Sti/Side#Merke, men alle delene trenger ikke alltid å være med. Nettadresser kan blant annet vise til FTP-tjenere, nettsider, filer eller e-postadresser.

## WebDAV

Forkortelse for nettbasert distribuert authoring and versioning, et IETF standard sett med plattformuavhengige utvidelser til HTTP som gjør det mulig for brukere å samarbeide redigere og administrere filer på eksterne webservere. WebDAV har XML-egenskaper på metadata, låsing - som forhindrer forfattere i å overskrive hverandres endringer - navnepanelmanipulering og ekstern filbehandling. WebDav blir noen ganger referert til som DAV.