Luku 5. Kuvien saanti GIMPiin
| Osa II. Kuinka tulla GIMP velhoksi? |

## Luku 5. Kuvien saanti GIMPiin

Tämä kappale käsittelee kuvien saantia GIMPiin. Kappale selittää kuinka luoda uusia kuvia, kuinka ladata kuvia tiedostoista, kuinka skannata ne ja kuinka ottaa kuvankaappauksia.

Mutta aluksi me haluamme tutustuttaa teidät yleiseen kuvien rakenteeseen GIMPissä.

## 1. Kuva tyypit

On houkuttelevaa ajatella, että kuva on jotain, joka vastaa vain yhteen ikkunaruutuun tai yhteen tiedostoon kuten JPEG-tiedostoon. Kuitenkin todellisuudessa GIMP kuva on monimutkainen rakennelma, joka koostuu pinoista tasoja sekä muutamia muita esineitä: valintamaski, valikoima kanavia, reittejä, toimintohistoria, jne. Tässä osiossa katsomme GIMP kuvan komponentteja tarkemmin ja asioita, joita voit tehdä niiden kanssa.

Kuvan kaikkein perusominaisuus on tila. On olemassa kolme mahdollista tilaa: RGB, harmaasävy ja indeksoitu. RGB tarkoittaa Red-Green-Blue (Punainen-Vihreä-Sininen), mikä viittaa siihen, että jokainen kohta kuvaa on kuvattu ”punaisella” tasolla, ”vihreällä” tasolla ja ”sinisellä” tasolla; kuvaamaan täysin värjättyä kuvaa. Jokaisella värikanavalla on 256 mahdollista voimakkuustasoa. Lisää yksityiskohtia on Värimalleissa.

Harmaasävy-kuvassa, jokainen piste on kuvattu kirkkausarvoilla, jotka saavat arvoja 0:sta (musta) 255:n (valkoinen) väliltä keskiarvot kuvaavat harmaan eri tasoja.

Kuva 5.1. RGB:n komponentit ja CMY Värimalli

RGB Värimallissa punaisen, vihreän ja sinisen yhdistämisestä saadaan valkoista, joka esiintyy näytölläsi.

CMY(K) värimallissa syaanin, magentan ja keltaisen yhdistämisestä saadaan mustaa, joka tapahtuu kun tulostat paperille. Tulostimet itseasiassa käyttävät mustaa kasettia ekonomisista syistä ja parhaan värin renderöinnissa.

Konseptitasolla harmaasävykuvan ja RBG-kuvan välinen ero on ”värikanavien” määrä: harmaasävykuvalla on niitä vain yksi; RBG-kuvalla niitä on kolme. RBG-kuvaa voidaan ajatella kolmena päällekkäisenä harmaasävykuvana, yksi punaisena, toinen vihreänä ja kolmas sinisenä.

Todellisuudessa RBG- ja harmaasävykuvilla on molemmilla yksi ylimääräinen värikanava, alphakanava, joka kuvaa peittokykyä. Kun alpha-arvo tietyssä sijainnissa olevassa tietyssä tasossa on nolla, taso on kokonaan läpinäkyvä (voit nähdä sen läpi) ja sen alueen väri määräytyy mitä sen alla on. Kun alphakanava on maksimissa (255), taso on läpinäkymätön (et voi nähdä sen läpi) ja sen väri määräytyy tason väristä. Keskitason alpha-arvot vastaavat eri läpinäkyvyyden/peittokyvyn asteilla: alueella oleva väri on suhteessa tasonvärin ja sen alla olevan väriin oleva sekoitus.

Kuva 5.2. Esimerkki kuvasta RGB- ja Harmaasävytilassa

RGB-tilassa oleva kuva, jossa on punaista, vihreää ja sinistä vastaavat kanavia.

Harmaasävytilassa oleva kuva, jossa on valoisuutta vastaava kanava.

GIMP, jokainen värikanavalla mukaan lukien alphakanavalla on mahdollisia arvoja 0-255:n väliltä; tietojenkäsittely terminologiassa, 8 bitin syvyydestä. Jotkin digitaaliset kamerat voivat tuottaa syvyydeltään 16 bittiä per värikanava olevia kuvatiedostoja. GIMP ei voi ladata sellaista tiedostoa menettämättä resoluutiota. Useimmissa tapauksissa tämän vaikutukset ovat liian hienovaraisia ihmissilmän havaittavaksi, mutta joissain tapauksissa, pääasiallisesti silloin kun siinä on suuria alueita vaihtelevia liukuvärejä, niin ero voi olla havaittavissa.

Kuva 5.3. Esimerkki kuvasta, jossa on alphakanava.

Punakanava

Viherkanava

Sinikanava

Alphakanava näyttää kuva-alueen, joka on läpinäkyvä.

Värillinen kuva RGB-tilassa Alphakanavan kanssa.

Kolmas tyyppi, indeksoidut kuvat, ovat vähän monimutkaisia ymmärtää. Indeksoitu kuva, vain rajoittunut valikoima diskreettejä värejä on käytössä, niitä on yleensä 256 tai vähemmän. Nämä värit luovat kuvasta ”värikarttoja” ja jokaisen kohdan väri kuvassa määräytyy värikartasta. Indeksoiduilla kuvilla on etuna se, että ne voidaan esittää tietokoneella tavalla, joka käyttää suhteellisen vähän muistia ja pimeiden aikojen (noin, kymmenen vuotta sitten) aikaan niitä käytettiin usein. Ajan kuluessa niitä käytetään vähemmän ja vähemmän, mutta ne ovat sen verran tärkeitä, että niiden tukeminen GIMPissä on arvokasta. (Myös on olemassa muutama tärkeä kuvan manipulaatio on helpompi toteuttaa indeksoituihin kuviin kuin jatkuvan värin RGB-kuviin.)

Jotkut usein käytetyt tiedostotyypit (mukaan lukien GIF ja PNG) tuottavat indeksoituja kuvia, kun ne avataan GIMPissä. Useat GIMPin työkalut eivät toimi hyvin indeksoituihin kuviin-ja useimmat suotimet eivät toimi ollenkaan-värien rajallisuuden takia. Tämän takia on usein parasta muuntaa kuva RGB-tilaan ennen kuin sitä alkaa työstämään. Tarvittaessa voit muuntaa sen takaisin indeksoituun tilaan kun olet valmis tallentamaan sen.

GIMP tekee kuvantyypin muuntamisen toiseen kuvatyyppiin helpoksi, käyttämällä Tila-komentoa Kuvavalikossa. Jotkut muunnokset tietenkin (esimerkiksi RGB harmaasävyyn tai indeksoituun) menettävät tieto, jota ei saada takaisin muunnettaessa toiseen suuntaan.

| Huomaa
Jos yrität käyttää kuvaan suodinta ja se näkyy valikossa harmaantuneena yleensä syy tähän on, että kuva (tai tarkemmin sanottuna taso), jota työstät on väärää tyyppiä. Useimpia suotimia ei voida käyttää indeksoituihin kuviin. Joitain niistä voidaan käyttää vain RGB-kuviin tai vain harmaasävykuviin. Jotkut myös tarvitsevat alphakanavan läsnäoloa tai puutetta. Useimmiten tämä saadaan korjattua muuntamalla kuva toiseen tyyppiin, useimmiten RGB.

Osa II. Kuinka tulla GIMP velhoksi? |  | 2. Uusien tiedostojen luonti

Report an error in the bug tracker