Vsebina
Kazalo 🔎︎

# Seznam regularnih izrazov

Izraz | Predstavitev/raba
Vsak znak | Dani znak, razen ko gre za metaznak regularnih izrazov. Seznam slednjih je prikazan v naslednji tabeli.
. | Vsak posamezen znak, razen preloma vrstice ali preloma odstavka. Primer: iskalni pogoj »kr.tek« najde tako "kratek" kot »krotek«.
^ | Začetek odstavka ali celice. Posebni predmeti na začetku odstavka, kot so prazna polja ali kot na znake zasidrani okviri, so prezrti. Primer: »^Peter« najde besedo »Peter«, le če je to prva beseda v odstavku.
$ | Konec odstavka ali celice. Prezre posebne predmete na koncu odstavka, kot so prazna polja ali na znak zasidrani okvirji. Primer: »Peter$« najde besedo »Peter«, če je to zadnja beseda v odstavku in ji ne sledi ločilo, npr. vejica ali pika. $ se sam ujema s koncem odstavka. Na ta način je mogoče iskati in zamenjati prelome odstavkov.
* | Najde nič ali več pojavitev znaka oz. izraza pred »*« v regularnem izrazu. Primer: »Ab*c« najde »Ac«, »Abc«, »Abbc«, »Abbbc«, in tako naprej.
+ | Najde enega ali več pojavitev znaka oz. izraza pred »+« v regularnem izrazu. Primer: »AX.+4« najde »AXx4«, vendar ne »AX4«. Najdaljši možni niz v odstavku, ki se ujema s tem regularnim izrazom, je vedno najden. Če odstavek vsebuje niz »AX 4 AX4«, je označen celoten odlomek.
? | Najde nič ali eno pojavitev znaka oz. izraza pred »?« v regularnem izrazu. Primer: »fant?« najde »fant« in »fantje«, »x(ab|c)?y« najde »xy«, »xaby« in »xcy«.
\ | Poseben znak, ki mu sledi, iskanje tolmači kot navaden znak in ne kot metaznak regularnega izraza (razen kombinacij »\n«, »\t«, »\b«, »\>« in »\<«). Primer: »drva\.« se ujema z »drva.«, ne pa tudi z »drvar« in »drvača«.
\n | Prelom vrstice, vstavljen s kombinacijo tipk dvigalka+vnašalka v besedilnem polju Najdi. Prelom odstavka, ki ga lahko v programu Writer vnesete z vnašalko, ko je kazalka v besedilnem polju Zamenjaj. Nima posebnega pomena v programu Calc, zato je tam obravnavan dobesedno. Če želite prelome vrstic spremeniti v prelome odstavka, v polji Najdi in Zamenjaj vnesite \n in nato izvršite ukaz najdi in zamenjaj.
\t | Tabulatorski znak. Lahko ga uporabite tudi v polju Zamenjaj.
\b | Ujema se z mejo besede. Primer: »\bstol« najde »stolnica« in »stol«, ne pa tudi »prestol«, medtem ko »stol\b« najde »prestol« in »stol« ne pa tudi »stolnica«. Upoštevajte, da ta oblika zamenjuje opuščeno (čeprav zaenkrat še vedno delujočo) obliko »\>« (ujemanje s koncem besede) in »\<« (ujemanje z začetkom besede).
^$ | Najde prazen odstavek.
^. | Najde prvi znak v odstavku.
& ali $0 | Doda niz, ki je bil najden z iskalnimi pogoji v polju Najdi, k izrazu v polju Zamenjaj, ko izvedete zamenjavo. Primer: če v polje Najdi vnesete »avto« in v polje Zamenjaj »&mobil«, besedo »avto« nadomesti »avtomobil«. V polje Zamenjaj lahko vnesete tudi »&« za spreminjanje Atributov ali Oblike niza, ki je bil najden z iskalnimi pogoji.
[...] | Vse posamične pojavitve znakov, ki so navedeni med oklepajema. Primer: »[abc123]« najde znake ‘a’, ‘b’, ’c’, ‘1’, ‘2’ in ‘3’. »[a-e]« najde enojne pojavitve znakov od a do vključno z e (obseg mora biti naveden tako, da je najprej zapisan znak z najnižjo kodo Unicode). »[a-eh-x]« najde vse posamične pojavitve znakov, ki so v obsegih od ‘a’ do ‘e’ in od ‘h’ do ‘x’.
[^...] | Vse posamične pojavitve znaka, vključno s tabulatorskim, preslednim in znakom za prelom vrstice, ki ni vključen v obsege znakov. Primer: »[^a-syz]« najde vse znake, ki niso v obsegu od ‘a’ do vključno s ‘s’ in niso znaki ‘y’ in ‘z’.
\uXXXX \UXXXXXXXX | Predstavlja poseben znak na osnovi njegove štirimestne šestnajstiške kode Unicode (XXXX). Predstavlja poseben znak na osnovi njegove osemmestne šestnajstiške kode Unicode (XXXXXXXX). Koda za posebni znak je odvisna od uporabljene pisave. Kode Unicode si lahko ogledate s klikom na Vstavi – Poseben znak.
| | Medponski operator, ki razmejuje alternativne možnosti. Najde izraz pred ali za »|«. Primer: »tisto|to« najde pojavitve »tisto« in »to«.
{N} | Sledilni ponovitveni operator, ki določa natanko število zahtevanih pojavitev (»N«) regularnega izraza, ki je naveden pred njim. Primer: »tre{2}« se ujema s »tree«.
{N,M} | Sledilni ponovitveni operator, ki določa zahtevani razpon (od najmanj »N« do največ »M«) pojavitev regularnega izraza, ki je naveden pred njim. Primer: »tre{1,2}« se ujema s »tre« in »tree«.
{N,} | Sledilni ponovitveni operator, ki določa zahtevani razpon (od najmanj »N« do nedoločene najvišje vrednosti) pojavitev regularnega izraza, ki je naveden pred njim (največje število ponovitev omejuje le velikost dokumenta). Primer: »tre{2,}« se ujema s »tree«, »treee« in »treeeee«.
(...) | Konstrukt združevanja, ki služi trem namenom. Zaobjame nabor alternativ ‘|’. Primer: regularni izraz »p(ol|la)n« se ujema tako s »poln« kot s »plan«. Združuje besede v kompleksnem izrazu, na katerem se bo operiralo s sledilnimi operatorji »*«, »+« in »?« skupaj s sledilnimi ponovitvenimi operatorji. Primer: regularni izraz »a(bc)?d« najde »ad« in »abcd«; regularni izraz »M(iss){2}ippi« pa najde »Mississippi«. Zajame ujemajoči podniz v oklepajih kot sklic za poznejšo uporabo v polju Najdi z uporabo konstrukta »\n« ali v polju Zamenjaj z uporabo konstrukta »$n«. Sklic na prvi zadetek predstavlja »\1« v polju Najdi in z »$1« v polju Zamenjaj. Sklic na drugi ujemajoči podniz predstavlja »\2« oziroma »$2« itn. Primer: regularnemu izrazu »(890)7\1\1« ustreza »8907890890«. Z regularnim izrazom »\b(pripoved|gospod)\b« v polju Najdi in regularnim izrazom »$1oval« v polju Zamenjaj lahko zamenjate pojavitve besed »pripoved« in »gospod« z besedama »pripovedoval« in »gospodoval«, ne da bi vplivali na besedi »pripovedovalno« in »gospodovalno«.
[:alpha:] | Predstavlja znak abecede. Enega ali več znakov poiščete z [:alpha:]+.
[:digit:] | Predstavlja desetiško števko. Eno ali več števk poiščete z [:digit:]+.
[:alnum:] | Predstavlja alfanumeričen znak ([:alpha:] in [:digit:]).
[:space:] | Predstavlja navaden znak za presledek (vendar ne drugih vrst presledkov).
[:print:] | Predstavlja natisljiv znak.
[:cntrl:] | Predstavlja nenatisljiv znak.
[:lower:] | Predstavlja znak za male črke, če ste v Možnostih označili Razlikuj velike in male črke.
[:upper:] | Predstavlja znak za velike črke, če ste v Možnostih označili Razlikuj velike in male črke.

Celoten seznam podprtih metaznakov in skladnje najdete na spletni strani dokumentacije regularnih izrazov ICU (v angl.).

Trenutno morajo biti vsi izrazi besednih razredov od [:alpha:] do [:upper:] navedeni v oklepajih, ko jih uporabite v regularnem izrazu. Glejte primere, ki sledijo.

Regularne izraze je možno kombinirati v kompleksne in sofisticirane regularne izraze, kot je prikazano v sledečih primerih.

## Primeri

Izraz | Pomen
^$ | Prazen odstavek. ^ pomeni, da mora biti zadetek na začetku odstavka, $ določa, da mora znaku za odstavek ali koncu celice slediti ujemajoči niz.
^. | Prvi znak v odstavku. ^ pomeni, da mora biti zadetek na začetku odstavka, . določa poljuben posamezen znak.
e([:digit:])? | Najde sam »e« ali pa »e«, ki mu sledi ena števka. e določa znak »e«, [:digit:] določa poljubno desetiško števko, ? določa nič ali eno pojavitev [:digit:].
^([:digit:])$ | Najde odstavek ali celice, ki vsebujejo natanko eno števko. ^ pomeni, da mora biti zadetek na začetku odstavka, [:digit:] $ določa, da mora znaku za odstavek ali koncu celice slediti ujemajoči niz.
^[:digit:]{3}$ | Najde odstavek ali celico, ki vsebuje le števila s tremi števkami ^ pomeni, da mora biti zadetek na začetku odstavka, [:digit:] {3} določa, da se mora [:digit:] pojaviti trikrat, $ določa, da mora znaku za odstavek ali koncu celice slediti ujemajoči niz.
\bconst(itu|ruc)tion\b | Najde besedi »constitution« in »construction«, ne pa tudi besede »constitutional«. \b na začetku določa, da se mora zadetek začeti na začetku besede, const določa znake »const«, ( začne skupino, itu določa znake »itu«, | določa alternativo, ruc določa znake »ruc«, ) zaključi skupino, tion določa znake »tion«, \b na koncu določa, da se mora zadetek zaključiti pri koncu besede.

Podobne teme

Najdi in zamenjaj

Uporaba regularnih izrazov pri iskanju po besedilu

Iskanje in zamenjevanje v Writer-ju

Stran wiki o regularnih izrazih v modulu Writer

Stran wiki o regularnih izrazih v modulu Calc