### Azték/h3>

Az ókori aztékok számára a csillagok mozgásának ismerete fontos volt a naptár, továbbá a mezőgazdaság és a szent ciklusok igényei miatt. Ennek a tudásnak nagy része elveszett a spanyol hódítók pusztításai miatt, ami a 16. században történt.

Az azték társadalom elemei, mint a kultúra, a gazdaság és a tudomány, megőrződtek a tlacuilos szóban, ami az ősi tlacuiloa navatl szóból ered, aminek jelentése rajzokkal írni. Ezeket az írásokat úgynevezett amoxcalli-kban tárolták (jelentése: amoxtli - könyvek, calli - ház). Később ezek "kódex" néven váltak ismertté (a "kódex" latin szó, jelentése: írott könyv).

A spanyol hódítók a kódexek többségét megsemmisítették.

#####
Csillagászati épület

Az azték csillagászati ismeretek a megmaradt kódexekben csak töredékesek. A következő kép egy aztékok által is ismert csillagképet mutat, ami megmaradt az ún. Primeros Memoriales ("első emlékek") elnevezésű leírásban, ami a 16. században készült Fray Bernardino de Sahagun által.

Ebben megtalálható néhány csillagkép magyarázata, ami a Stellarium programban is szerepel.

#### Mamalhuaztli

Az ősi aztékok az Orion-övet Mamalhuaztli néven ismerték, és azokat a farudakat jelképezte, amikkel azt a tüzet gyújtották meg, amivel 52 évente megemlékeztek az "évek összekötéséről". Ez egybeesett a xiuhtzitzquilo nevű év kezdetével.

#### Tianquiztli

Az általunk Plejádok néven ismert csillagcsoport neve Tianquiztli volt, aminek jelentése: "piac". Ez talán abból ered, hogy ekkor nagy tömeg gyűlt össze a piacokon, ahol egy körön belül egy-két ember különféle javakat árusított.

Napjainkban Mexikóban az utcai piacok neve Tianguis.

#### Citlaltlachtli

Az Ikrek csillagkép neve Citlaltlachtli, aminek jelentése "a csillagok labdajátéka". Ennek a játéknak rituális jelentősége volt és egy természetes gumiból készült labdával játszották. A labda mozgása a Nap és a Hold mozgását jelképezte.

#### Xonecuilli

A Kismedve csillagkép neve Xonecuilli, aminek jelentése: "csavart láb", és egy Nanahuatzin nevű szereplőre vonatkozik, akit csavart lábbal ábrázoltak, amit sebek és kelések borítottak. Ez a beteg isten feláldozta magát, hogy Tonatiuh, azaz Napisten váljon belőle.

Ugyanakkor ez a csillagkép kapcsolatban van a Dél Keresztje csillagképpel és az azt körülvevő csillagokkal is; ennek neve Tezozomoc. A Sahagun a nevét az S-alakú kenyérre való hasonlóság miatt kapta, amit az aztékok xonecuilli néven ismertek.

xonecuilli

#### Citlalcolotl

A Florentino kódex szerint a Sahagun közelében lévő csillagok neve Citlalcolotl, vagyis "skorpió csillag". Tezozomoc is említi a "skorpió csillag"-ot, és a Colotlixayac nevet használja rá, aminek jelentése: "a skorpió arca".

#####
Párizsi kódex

A Párizsi kódex egyik fejezetében, ahol az Állatövi jegyek állatait ábrázolják, többek között megjelenik a skorpió is az Égi Sárkány testéről lógva.

### Megjegyzés

Érdemes megemlíteni, hogy néhány csillagkép megnevezése vitatott, és bizonyára egyéb csillagképeket is be lehetne mutatni. Bármilyen megjegyzést, kiegészítést, korrekciót szívesen fogadunk ezzel kapcsolatban, hogy megőrízhessük és bemutathassuk az azték csillagászati ismereteket.

### Külső hivatkozások

- Fuego Nuevo
- Constelaciones Prehispánicas
- The Question of the Zodiac in America
- Aztec Mythology
- Los códices de México
- Los códices coloniales de México
- Real cédula prohibiendo la historia general de las cosas de Nueva España de Fray Bernardino de Sahagún
- Akapochtli
- Iconografía mexicana, Volumen 3
- El Códice París
- El nacimiento del sol y la luna
- Diccionario náhuatl - español en línea en AULEX
- Tlachtli

### Köszönetnyilvánítás

- Javier Gómez Sandoval
- Martha Patricia Rivera
- Emilio Ramón Bolaños Guerra
- Hector Vega
- Rafael Rojas Segoviano
- Juan Caballero
- SAAGS

### A spanyol változat szerzője

Enrique Gómez Candelario
aldeaglobal@gmail.com
http://www.wirikuta.org/comala

##### Magyar fordítás:
misibacsi