# Вавилонська і селевкідська

Ера Селевкідів у вавилонській історії є періодом наступників Александра Великого, який завоював Вавилон у 331 до н. е. У цю пору MUL.APIN (дані якої вже застаріли на 1000 років) усе ще копіювався. Він вважався давнім, але не застарілим стандартом. Більше того, з епохи могутності Вавилона не було створено альтернативного до MUL.APIN списку.

Селевкідська або пізньовавилонська картина зоряного неба має показувати (приблизну) картину зоряного неба із точки зору вавилонян — сучасників давньогрецької культури. Повного опису картини неба немає. За декілька століть після появи MUL.APIN відбулися деякі зміни у зодіаку. У цьому можна бути певним, оскільки розквітла зодіакальна астрологія. Оскільки у MUL.APIN не було зодіаку. Зодіак було створено близько середини 1 тисячоліття до нашої ери. У другій половині першого тисячоліття до нашої ери існували різні версії сузір'їв поряд із екліптикою.

Втім, ми мало знаємо про решту картини зоряного неба. Отже, для сузір'їв, які далекі від зодіаку, знову ж таки, можна вважати точкою відліку сузір'я MUL.APIN. Докладніші відомості можна отримати із опису картини зоряного неба MUL.APIN. Скористайтеся сузір'ями MUL.APIN, щоб скласти враження про давню вавилонську (або середню вавилонську) картину зоряного неба.

### Окремі зірки

На відміну від списків сузір'їв, пізніші епохи зберегли набагато більше списків окремих зірок. Цю пізньовавилонську або селевкідську картину зоряного неба ми використали для того, щоб зосередити увагу на назвах зірок. Існує багато списків зікпу (списків кульмінацій зірок), а для вимірювань на зодіаку було впроваджено «нормальні зірки». Нормальні зірки (від латинського «norma» — «міра») набір еталонів для математичної астрометрії пізньовавилонської епохи. Хоча для більшості інших зірок похибка у ідентифікації із небесними відповідниками є іноді величезною, нормальні зірки можна ідентифікувати доволі точно, оскільки їхні координати можна визначити за розташованими поруч планетами (Jones, 2004).

### Джерела

Списки зірок зікпу та нормальних зірок, здебільшого, створені на основі сучасної збірки даних Ганґера і Пінґрі (Hunger and Pingree: Astral Science in Mesopotamia, 1999) та декількох інших статей, які вказано у розділі «Інформація для подальшого ознайомлення». У книзі Гофманн (Hoffmann, 2017) вже наведено декілька обчислень із цими зірками. Інші обчислення можна знайти у літературі (наприклад, Вейн Горовіц (Wayne Horowitz) працював із зірками зікпу багато років, але ми не вказуємо якоїсь із його робіт окремо, хоча його переклади значною мірою є частиною цієї роботи). Приблизну версію пізньовавилонських лінійних рисунків буде додано у наступних випусках Stellarium.

### Сузір'я MUL.APIN, дещо перероблені

номер сузір'я | астеризм | наш коментар | розташування на небі
1 | ЗІРКАЕПІМНУ (Плуг) |  | Cas
2 | ЗІРКАБАРБАРУ (Вовк): засівач ЗІРКИЕПІННУ | «Вовк» означає не тварину, а частину плугу. | γ Cas (+?)
3 | ЗІРКАШИБУ (Старий чоловік) |  | Per
4 | ЗІРКАГАМЛУ (Палиця для кидання) |  | у Aur
5 | ЗІРКАТУʼАМУ·РАБУТУ (Великі Близнюки) |  | Gem
6 | ЗІРКАТУʼАМУ·ШЕХРУТУ (Малі Близнюки) | більше не існує (об'єдналося із Великими Близнюками) | Gem
7 | ЗІРКААЛЛУТУ (Краб) |  | Cnc
8 | ЗІРКАУРГУЛУ (Лев) |  | Лев
9 | ЗІРКА навпроти ЗІРКИУРГУЛУ: ЗІРКА Царя |  | Регул
10 | мерехтливі ЗІРКИ на хвості ЗІРКИУРГУЛУ: "плоди фінікової пальми" (прикраса?) БОГАЕруа |  | Com
11 | ЗІРКАШУ.ПА (Яскрава?) = БОГЕнліл |  | Boo
12 | ЗІРКА перед ним: ЗІРКАХЕНГАЛЛАЮ (Достаток) |  | α Boo або α CVn
13 | ЗІРКА за ним: ЗІРКАБАШТУМ (Гідність) |  | CrB
14 | ЗІРКАЕРЕККУ (Віз) |  | UMa
15 | ЗІРКА за віссю ЗІРКИЕРЕККУ: ЗІРКАШЕЛЕБУ (Лис) |  | Алькор (80 UMa)
16 | ЗІРКА перед ЗІРКОЮЕРЕККУ: ЗІРКАЛАХРУ (Вівця) |  | α UMa(+)
17 | ЗІРКАМУ.БУ.КЕШ.ДА (Причеплене ярмо?) |  | UMi
18 | ЗІРКАМАР.ГІД.ДА.АН.НА (Віз небес) |  | десь між UMi і Вегою?
19 | ЗІРКА у його зв'язку: ЗІРКААПІЛ-ЕМАХ (Спадкоємець храму Емах) |  | α UMi (?)
20 | ЗІРКАЕНЗУ (Коза) |  | Lyr
21 | ЗІРКА перед ЗІРКОЮЕНЗУ: ЗІРКАКАЛБУ (Собака) [богині Гули] |  | у Her
22 | яскрава ЗІРКА ЗІРКИЕНЗУ |  | α Lyr
23 | 2 ЗІРКИ за ним: БОГНін-САР і БОГЕрракал |  | η, θ Lyr ?
24 | ЗІРКАнімру (Пантера) | У пізньовавилонській мові («словниках») з'являться нове читання назви цього сузір'я: його слід інтерпретувати як аккадське слово «німру», яке має переклад «пантера»; старого демона на цьому місці, здається замінили. | Cyg
25 | ЗІРКА праворуч від нього: ЗІРКАШАХУ (Свиня) |  | ?
26 | ЗІРКА ліворуч від нього: ЗІРКИСІСУ (Кінь) |  | ?
27 | ЗІРКА за ним: ЗІРКАЛУЛІМНУ (Олень) | Ми посунули Оленя для показу іншого варіанта і, оскільки Пантера займає іншу області, ніж демон УКАДУА. Ясності у цьому питанні усе ще немає, але у цій версії до грудей Оленя включено M31, яка може бути сузір'ям «Польова Миша». | ?
28 | мерехтливі ЗІРКИ навпроти ЗІРКИЛУЛІММУ (Олень): БОГХарріру (Польова Миша) |  | M31?
| Шлях БОГАЕнліла завершено.

номер сузір'я | астеризм | наш коментар | розташування на небі
32 | ЗІРКАОДНЕ·"ПОЛЕ" (міра площі) |  | Peg
33 | ЗІРКА навпроти ЗІРКИОДНЕ·'ПОЛЕ': ЗІРКАШИНУНУТУ (Ластівка) | південніша із двох еліптичних дуг риби: у порівнянні із ранньою версією, мале сузір'я, яке зсунуто на північний-захід | Psc
33 (a) | ЗІРКАЗІБАТІ (Хвости) | З часу Давнього Вавилону «Велика Ластівка» перетворилася на малу ластівку і зсунулася у інше місце. V-подібний хвіст Великої Ластівки лишився ніяк не позначеним. Тут лишалося сузір'я Хвоста, але не вказувалося чийого. Пізніше V-подібну форму почали вважати стрічкою, яка з'єднує малу ластівку із малою рибою під сузір'ям Ануніту. | Psc
34 | ЗІРКА за ЗІРКОЮОДНЕ·'ПОЛЕ': ЗІРКААНУННІТУ | Наш лінійний рисунок готується перетворитися на грецьку Андромеду: Ануніту — інше ім'я вавилонської богині сексуального кохання Іштар, яка тотожна до грецької Афродити, чий міф у Сирії було пов'язано із рибою. | І
35 | ЗІРКА за ним: ЗІРКААГРУ (Найнятий Працівник) | За століття використання скорочених назв сузір'їв, вавилонське ЛУ.ХУН.ГА перетворилося на ХУН, знак якого подібний до УДУ (вівця). Через це Робітник перетворився на Вівцю. Ймовірно, омонімічна спорідненість тут спостерігається лише у вавилонській мові, тому рисунок сузір'я нічим не нагадує вівцю. | Ari
36 | ЗІРКА.ЗІРКА(ЗАППУ, Щетинка): БОГСебетту | У старій вавилонській традиції тут просто «Скупчення зірок». Середньовавилонська традиція наполягає на ототожненні із Себетту (Сіб Богів, воїнів) — причина невідома. У пізньовавилонський період часто використовували термін «Щетинка» на шиї Бика. Ця інтерпретація збігається із грецькою. | Плеяди
37 | ЗІРКАБИК·НЕБЕС (АЛУ) і БОГІс-ле (Щелепа Дикого Бика) | Небесний Бик — міфологічна фігура із епосу про Гільгамеша. Гільгамеш бився із ним і розірвав на половинки (це пояснює зображення на небі). «Щелепою» є Гіади. | Телець і Гіади
38 | ЗІРКАСПРАВЖНІЙ·ПАСТУХ·НЕБА (ШІТАДДАЛЛУ, Оріон) |  | Орі
39 | Пара ЗІРОК навпроти ЗІРКИШІТАДДАЛЛУ |  | π3,π4 Ori ?
40 | ЗІРКА за ним: БОГТАРЛУГАЛЛУ (Півень) | Зазвичай, сузір'я Півня пов'язують із сучасним сузір'ям Зайця, але автор має іншу думку. Маємо «за» Оріоном, а за Оріоном сходить Проціон, дуже яскрава зірка без будь-якої відомої вавилонської назви. Греки назвали цю зірку «pro kyon» (вона сходить «до собаки»), оскільки у деяких із культур завойованих ними народів Проціон був вісником скорого сходження Сіріуса («собачої зірки»). Сіріус не був «собачою зіркою» у вавилонській картині зоряного неба, але, втім, був важливим для календаря. Ось чому автор пропонує вважати Проціон Півнем, що кукурікує, і певним чином оголошує про появу яскравішого Сіріуса. | Lep (або α CMi??)
41 | ЗІРКАГАГ.СІ.СА (Стріла) | Зображена версія є припущенням. Певним є лише Сіріус, для решти є декілька варіантів. | Сіріус +
42 | ЗІРКАКАШТУ (Лук) | Мені здається, що ця версія (серед декількох наявних варіантів) є найприйнятнішою. | у CMa?
43 | ЗІРКА БОГАНІРАХ (Змієбог) |  | Hya
44 | ЗІРКААРІБУ (Ворон) |  | Crv
45 | ЗІРКАБОГАШала, колос із зерном | Старе сузір'я Борозни зникло, лишивши по собі Служницю (богиню Шалу). Стабільним елементом лишився «колосок із зерном» як назва найяскравішої зірки (грецькою — «Стахіс», латинською — «Спіка»). | Vir
46 | ЗІРКАЗІБАНІТУ (Терези) | Оскільки у MUL.APIN Терези є частиною (рогами) Скорпіона, це сузір'я зникло у ранній грецькій астрономії і знову з'явилося лише у ранні римські часи («Альмагест» та пізніші роботи). Ми вважаємо, що ранньою версією Терезів мало бути окреме сузір'я, а не частина Скорпіона. Ось чому ми розвернули сузір'я на 180°, оскільки у вавилонській культурі Діва (а також Борозна і Служниця Шала) не потребують багато місця на небі. | навколо Lib
47 | ЗІРКА БОГАЗабаба | Зазвичай, пов'язують із областю у Змієносці. | Oph
48,49 | ЗІРКАЕРУ (Орел) і ЗІРКАПАГРУ (Труп) | Орла (Aql) з'єднано із Трупом. Це нагадує рисунок із «Альмагеста», де Орел тримає мертвого Антиноя. Здається, у давніші часи Орел був стерв'ятником, оскільки стерв'ятників, а не орлів, пов'язують із мертвими тілами. У вавилонській міфології орли носять живих, а не мертвих людей. Крім того, у багатьох мовах не розрізняють орлів і стерв'ятників. | Aql+
| Шлях Анум завершено.

номер сузір'я | астеризм | наш коментар | розташування на небі
54 | ЗІРКАНУНУ (Риба) | Грецька «Велика Риба» | PsA
55 | ВЕЛИКА·ЗІРКА: БОГЕа | Бога мудрості і знань, Еа, зазвичай зображали із потоками води, які спадають з його плечей. Для вавилонян це було чітке зображення потоків Євфрату та Тигру. Оскільки така інтерпретація була неочевидною для греків, вони називали цю фігуру просто «Людина з Водою» або «Водонос». | Aqr
56 | ЗІРКА (міста) Еріду |  | Канопус (α Car)
57 | ЗІРКА праворуч: ЗІРКА <БОГИНІ>Нінмах | Оскільки Канопус майже протилежить Водолію на небі, не зрозуміло, де розташовано цей астеризм. | ?
58 | ЗІРКАХАБ(Б)АШЕРАНУ | усе ще неясно | ?
59 | ЗІРКА праворуч: ЗІРКАМАШКАКАТУ (Борона), у центрі якої видно Апсу | усе ще незрозуміло, але, можливо, Апсу є найпівденніша частина Чумацького шляху. | у Vela (Apsû~MW?)
60 | 2 ЗІРКИ за ним: БОГШуллат і БОГХаніш | немає вказівок, невідомо | ?
61 | ЗІРКА за ним, яка світить подібно до БОГАЕа (і) сідає як Еа: ЗІРКА БОГАНумушда | має бути чоловіча антропоморфна фігура (бога) | Cen
62 | ЗІРКА ліворуч від ЗІРКИЗУКАКІПУ (Скорпіон): ЗІРКАУРІДІММУ |  | Lup
63 | ЗІРКАЗУКАКІПУ |  | Sco
64 | ЗІРКАІРАТ·ЗУКАКІПІ (Груди Скорпіона): БОГЛісін | назва окремої зірки | Антарес (α Sco)
65 | 2 ЗІРКИ на жалі (ЗІКТУ) ЗІРКИЗУКАКІПУ: БОГШарур і БОГШаргаз | Оскільки «Шаргаз» є давнім терміном для жала, тут усе майже ясно. Це офіційна сучасна назва зірки за даними МАО 2016 року. | λ, ν Sco
66 | ЗІРКА за ним: БОГПабілсанг | Зображення бога Пабілсанга є іконографічно чітким. Його просто перетворити на грецького кентавра (див. Boll, 1903). | Sgr
67,68 | ЗІРКАМАКУРРУ (Човен) (і?) ЗІРКАСУХУРМАШУ (Козло-Риба) | Човен ототожнювали із Козло-Рибою, що означає, що це різні назви одного сузір'я (особливо це ймовірно для давньовавилонської доби до MUL.APIN, цю гіпотезу опубліковано Крейгом Кроссеном (Craig Crossen) у Sky&Telescope). Іншим варіантом (особливо для пізніших часів) є зсування Човна на захід під ноги Пабілсанга (Стрільця). Це пояснює довгу суперечку у Ератосфена щодо нелогічного зображення кентавра, що стоїть на кораблі. Якщо вважати Човен окремим сузір'ям, його слід ототожнити із Південною Короною (Corona Australis) у Птолемея. | (CrA &) Cap
| Шлях БОГАЕа завершено.

### Інформація для подальшого ознайомлення

- Franz Boll (1903), Sphaera. Teubner, Leipzig.
- Craig Crossen (2015), Sky and Telescope, March 2015, p.36-40.
- Hermann Hunger and David Pingree (1999), Astral Science in Mesopotamia, Brill, Leiden.
- Hermann Hunger and John Steele (2018), The Babylonian astronomical compendium MUL.APIN, Routledge, London/ New York.
- Susanne M. Hoffmann (2017), Hipparchs Himmelsglobus, Springer, Wiesbaden, New York.
- Susanne M. Hoffmann (2017), History of Constellations as popularization of uranometry in: Wolfschmidt, Gudrun [ed.]: Popularisierung der Astronomie, Nuncius Hamburgensis, Bd. 41, Hamburg.
- Alexander Jones (2004), “A Study of Babylonian Observations of Planets Near Normal Stars”, Archive for History of Exact Sciences.
- Jordi Pàmias and Klaus Geus (2007), Eratosthenes: Sternsagen (Catasterismi), Utopica, Oberhaid.
- у книгах із наведено вище списку підсумовано та обговорено багато публікацій щодо списків зірок зікпу, авторами яких є Вейн Горовіц (Wayne Horowitz), Джон М. Стіл (John M. Steele), Е. Вейднер (E. Weidner), Дж. Кох (J. Koch) та інші. Особливо це стосується книги Ганґера та Пінґрі (Hunger та Pingree) (1999). Через це ми не наводимо тут повного списку робіт, на основі яких було створено картину зоряного неба.

### Умови ліцензування

Дані цієї картини зоряного неба розповсюджуються за умов дотримання міжнародної ліцензії CC BY-ND 4.0 (лише некомерційне використання, збереження сумісності ліцензування похідних творів, незмінність без узгодження із учасниками розробки та збереження списку учасників розробки). Дякуємо!

### Подяки

Дякуємо надзвичайному ентузіазму керівників планетаріїв за відповіді на питання та витрачений власний час.

- Д-р Бйорн Фосс (Björn Voss, менеджер планетарію LWL у Мюнстері, голова Спілки німецькомовних планетаріїв)
- Стефан Гарніш (Stefan Harnisch, менеджер планетарію у Єні)

### Автор

Автором збирання та додавання вавилонських назв зірок до Stellarium є

Автором приготування ліній вавилонських сузір’їв та їхніх зображень є

Susanne M Hoffmann: service@uhura-uraniae.com