# Babylonská — Seleukovská

Seleukovská éra babylonskej astronómie je obdobím pokračovateľov Alexandra Veľkého, ktorý dobil Babylon v r. 331 p.n.l. V týchto dňoch bol (už tisícročný) MUL.APIN stále kopírovaný a teda sa zdá, že sa vyvinul na staromódny, ale nie prekonaný štandard. Navyše z neskorej babylonskej epochy neexistuje alternatívne kompendium ako MUL.APIN.

Táto Seleukovská alebo Neskorobabylonská kultúra oblohy by mala ukazovať (odhadovaný) stav babylonských súhvezdí súčasných gréckej kultúre. Nie je popísaná pre celú oblohu. Zmeny vo verziách MUL.APIN sa počas niekoľkých storočí rozhodne aplikovali na zvieratník. Toto môžeme vyhlásiť s istotou, pretože v tomto období prekvitala zvieratníková astrológia. Keďže v MUL.APIN nebol zvieratník, a vyvinul sa až v polovici prvého tisícročia p.n.l., v okolí ekliptiky boli rôzne verzie súhvezdí.

Ale aj tak nevieme veľa o zvyšku oblohy. Preto pre súhvezdia vzdialené od zvieratníka, môžeme brať súhvezdia z MUL.APIN za najmodernejšie. Pre viac informácii si pozrite si kultúru oblohy MUL.APIN a použite súhvezdia MUL.APIN pre dojem starej (alebo strednej) babylonskej kultúry oblohy.

### Samostatné hviezdy

V neskorších epochách je pre samostatné hviezdy zachovaných v kontraste so súhvezdiami oveľa viac zoznamov. Použili sme túto Neskorobabylonskú alebo Seleukovskú kultúru oblohy na sústredenie sa na mená hviezd. Existuje množstvo zoznamov ziqpu (kulminujúcich hviezd) a pre merania zvieratníka boli predstavené "normálne" hviezdy. Normálne hviezdy (z latinčiny "norma" = miera) sú vzťažnou sústavou pre matematickú astrometriu z neskorobabylonskej epochy. Kým pre väčšine ostatných hviezd je neistota v ich identifikácii s nebeským náprotivkom často obrovská, normálne hviezdy sú dobre identifikované, pretože ich súradnice možno odvodiť od planét stojacich pri nich (Jones, 2004).

### Zdroje

Zoznamy ziqpu a normálnych hviezd sú z väčšej časti zozbierané v modernom kompendiu Hungera a Pingreeho: Astral Science in Mesopotamia, 1999 a niektorých iných prác podaných v "Súvisiacich článkoch". Kniha od Hoffmannovej, 2017 už obsahuje niekoľko výpočtov s týmito hviezdami a rozsiahlejšiu literatúru (napr. Wayne Horowitz pracoval na ziqpu hviezdach mnoho rokov, ale nie je tu spomenutý v samostatnom článku, aj keď jeho preklady tomuto výskumu výrazne prispeli). Pravdepodobná verzia neskorobabylonských paličkových obrazcov bude pridaná v neskoršom vydaní Stellaria.

### Čiastočne prepracované MUL.APIN súhvezdia

číslo súhvezdia | asterizmus | náš komentár | poloha na oblohe
1 | HVIEZDAEPINNU(Pluh) |  | Cas
2 | HVIEZDABARBARU (Vlk): osievateľ HVIEZDYEPINNU | "vlk" tu neznamené zviera, ale časť pluhu. | γ Cas (+?)
3 | HVIEZDAŠĪBU(Starec) |  | Per
4 | HVIEZDAGAMLU(Hádzacia palica) |  | v Aur
5 | HVIEZDATŪ'AMŪ·RABÛTU(Veľké dvojičky) |  | Gem
6 | HVIEZDATŪ'AMŪ·ṢEḪRŪTU(Malé dvojičky) | už neexistuje (spojené s Veľkými dvojčatami) | Gem
7 | HVIEZDAALLUTTU(Krab) |  | Cnc
8 | HVIEZDAURGULÛ(Lev) |  | Leo
9 | HVIEZDA oproti HVIEZDEURGULÛ: HVIEZDA Kráľa |  | Regulus
10 | blikajúce HVIEZDY na chvoste HVIEZDYURGULÛ: "palica ďatlovej palmy" (šperk?) BOHAErua |  | Com
11 | HVIEZDAŠU.PA(Jasná?) = GODEnlil |  | Boo
12 | HVIEZDA v popredí: HVIEZDAḪENGALLĀYU(Hojný) |  | α Boo alebo α CVn
13 | HVIEZDA v pozadí: HVIEZDABĀŠTUM(Dôstojnosť) |  | CrB
14 | HVIEZDAEREQQU(Voz) |  | UMa
15 | HVIEZDA pri póle HVIEZDYEREQQU: HVIEZDAŠĒLEBU(Líška) |  | Alcor (80 UMa)
16 | HVIEZDA na čele HVIEZDYEREQQU: HVIEZDALAḪRU(Ovce) |  | α UMa(+)
17 | HVIEZDAMU.BU.KÉŠ.DA (Zadrhnuté jarmo?) |  | UMi
18 | HVIEZDAMAR.GÍD.DA.AN.NA (Voz nebies) |  | niekde medzi UMi a Vegou?
19 | HVIEZDA v jeho zväzku: HVIEZDAAPIL-EMAḪ (Dedič chrámu Emaḫ) |  | α UMi (?)
20 | HVIEZDAENZU(Koza) |  | Lyr
21 | HVIEZDA v popredí HVIEZDYENZU: HVIEZDAKALBU(Pes) [bohyňe Guly] |  | v Her
22 | jasná HVIEZDA HVIEZDYENZU |  | α Lyr
23 | 2 HVIEZDYy za: BOHNin-SAR a BOHErrakal |  | η, θ Lyr ?
24 | HVIEZDAnimru (Panter) | V neskoršom babylonskom jazyku ("slovníkoch") sa objavuje nové čítanie mena tohto súhvezdia: malo by byť interpretované ako akkadské slovo "nimru", ktoré sa prekladá ako "panter"; starý démon bol zdá sa nahradený. | Cyg
25 | HVIEZDA napravo: HVIEZDAŠAḪÛ(Prasa) |  | ?
26 | HVIEZDA naľavo: HVIEZDYSISÛ(Kôň) |  | ?
27 | HVIEZDA za: HVIEZDALULIMMU (Jeleň) | Presunuli sme Jeleňa na zobrazenie ďalšieho návrhu a pretože Panter zaberá iné oblasti ako démon UKADUA. Stále je nejasný, ale v tejto verzii hruď Jeleňa obsahuje M31, ktorá by mohla byť "Hrabošom". | ?
28 | blikajúca/e HVIEZDy oproti HVIEZDELULIMMU (Jeleň): BOHḪarriru (Hraboš) |  | M31?
| Cesta BOHAEnlil ukončená.

číslo súhvezdia | asterizmus | náš komentár | poloha na oblohe
32 | HVIEZDAJEDNO·"POLE"(plošná miera) |  | Peg
33 | HVIEZDA oproti HVIEZDAJEDNO·'POLE': HVIEZDAŠINŪNUTU(Lastovička) | južnejšia z dvoch elíps rýb; v porovnaní so skoršou verziou je to menšie súhvezdie, ktoré sa posunulo na severozápad | Psc
33 (a) | HVIEZDAZIBATI(Chvosty) | Pretože sa starobabylonská "Veľká Lastovička" zmenila na malú lastovičku a presunula na iné miesto, chvosty v tvare písmena V pôvodnej Veľkej lastovičky zostali bez významu. Stále sa však používajú ako súhvezdie (Chvosty - ale nikto nevie, čie). Neskôr sa ten tvar písmena V interpretoval ako pás spájajúci malú lastovičku s malou rybou pod súhvezdím Anunitu. | Psc
34 | HVIEZDA za HVIEZDOUJEDNO·'POLE': HVIEZDAANUNNĪTU | Naša paličková postava je pripravená na premenu na grécku Andromedu: Anunitu je len iné meno pre babylonskú bohyňu sexuálnej lásky Ištar, ktorá bola stotožnená s gréckou Afroditou, ktorej mýtus bol v Sýrii spájaný s rybou. | And
35 | HVIEZDA za: HVIEZDAAGRU(Najatý robotník) | Počas storočí skracovania mien súhvezdí sa babylonské LU.HUN.GA premenilo na HUN, ktoré je podobné na UDU (ovca). Preto sa pracujúci muž premenil na ovcu. Toto však bola pravdepodobne len babylonská hra so slovíčkami, a tvar súhvezdia nemal v skutočnosti vyzerať ako ovca. | Ari
36 | HVIEZDA.HVIEZDA(ZAPPU, Štetiny): BOHSebettu | Starí Babylončania pomenovávali len "Hviezdne kopy", strední Babylončania z neznámeho dôvodu dbali na ich zjednotení so Sebettu (Siedmi bohovia, bojovníci). Neskorí Babylončania častejšie používali termín "Štetiny" na krku Býka. Táto interpretácia je rovnaká, ako tá grécka. | Plejády
37 | HVIEZDABÝK·Z·NEBA(ALÛ) a BOHIs-lê (Sánka divého býka) | Nebeský býk je mytologická postava z eposu o Gilgamešovi. Gilgameš s ním bojuje a rozpolí ho (čo vysvetľuje jeho podobu na oblohe). Jeho "Sánka" sú Hyády. | Býk a Hyády
38 | HVIEZDASKUTOČNÝ·PASTIER·Z·NEBA (ŠITADDALLU, Orión) |  | Ori
39 | Dvojica HVIEZD oproti HVIEZDEŠITADDALLU |  | π3,π4 Ori ?
40 | HVIEZDA za: HVIEZDATARLUGALLU (Kohút) | Normálne je Kohút stotožňovaný s moderným Zajacom, ale toto mi nedáva žiadny zmysel: "za" Oriónom, t.j. po ňom vychádza Prokyón, veľmi jasná hviezda bez známeho babylonského mena. Gréci ju nazvali "pro kyon" (vychádzajúca pred psom), pretože v niektorých podmanených kultúrach bol Prokyón ukazovateľom pre čoskoro vychádzajúceho Síria (psiu hviezdu). V babylonskej kultúre nebol Sírius psou hviezdou, ale bol dôležitý pre kalendár. Preto som navrhla vziať Prokyón namiesto Kohúta, aby tak nejak oznamoval jasnejšieho Síria. | Lep (alebo α CMi??)
41 | HVIEZDAGAG.SI.SÁ (Šíp) | Zobrazená verzia je len návrh. Istý je len Sírius, pre zvyšok je viacero možností. | Sirius +
42 | HVIEZDAQAŠTU (Luk) | Myslím, že toto je najviac akceptovaná verzia (z viacerých existujúcich možností) | v CMa?
43 | HVIEZDA BOHANIRAḪ (Hadí boh) |  | Hya
44 | HVIEZDAĀRIBU (Havran) |  | Crv
45 | HVIEZDABOHŠala, klas obilia | Staré súhvezdie Brázda zmizlo a ostala namiesto nej Panna (bohyňa Šala). Stabilný element je 'klas obilia' ako meno najjasnejšej hviezdy (grécky Stachys, latinsky Spica). | Vir
46 | HVIEZDAZIBĀNĪTU(Váhy) | Keďže MUL.APIN identifikuje Váhy s časťou (rohmi) Škorpióna, toto súhvezdie v ranej gréckej astronómii zaniklo a znovu sa objavilo až v raných rímskych časoch (Almagest a neskôr). Myslíme si, že raná verzia Váh by mala byť samostatným súhvezdím a nie časťou Škorpióna. Otočili sme ich o 180°, pretože v babylonskej kultúre nepotrebuje Panna (ako Brázda a tiež Panna Šala) toľko miesta. | okolo Lib
47 | HVIEZDA BOHAZababu | Normálne je stotožnený s oblasťou v Hadonosovi. | Oph
48,49 | HVIEZDAERÛ (Orol) a HVIEZDAPAGRU (Mŕtvola) | Orol (Aql) je spojený s Mŕtvolou, čo pripomína obrázok z Almagestu - Orla nesúceho mŕtveho Antinua. Zdá sa celkom pravdepodobné, že predtým bol orol supom, pretože supy sa viažu s mŕtvymi telami, kým orly nie. V babylonskej mytológii navyše orol nesie prednostne živého (nie mŕtveho) muža. Na dôvažok, mnohé rané jazyky nerozlišujú medzi orlami a supmi. | Aql+
| Cesta Anuma ukončená.

číslo súhvezdia | asterizmus | náš komentár | poloha na oblohe
54 | HVIEZDANŪNU(Ryba) | grécka "Veľká ryba" | PsA
55 | VEĽKÁ·HVIEZDA: BOHEa | Boh múdrosti a čarov, Ea, je zvyčajne zobrazovaný s prúdmi vody, ktoré pramenia z jeho ramien. Pre Babylončanov to bolo jasné zobrazenie prameňov Eufratu a Tigrisu. Pretože Grékom to jasné nebolo, pomenovali túto postavu jednoducho "Muž s vodou" alebo "Vodnár". | Aqr
56 | HVIEZDA (mesta) Eridu |  | Canopus (α Car)
57 | HVIEZDA napravo HVIEZDE <BOH>Ninmaḫ | Pretože Canopus je na oblohe takmer presne oproti Vodnárovi, nie je jasné, kde by sa tento asterizmus mal nachádzať. | ?
58 | HVIEZDAḪAB(B)AṢṢĒRĀNU | stále nejasné | ?
59 | HVIEZDA napravo: HVIEZDAMAŠKAKĀTU(Brány), v strede ktorej vidno Apsû | stále nejasné - možno je Apsû najjužnejšou časťou Mliečnej cesty. | Vela (Apsû~Mliečna cesta?)
60 | 2 HVIEZDYy za: BOHŠullat a BOHḪaniš | žiadne náznaky, stopy | ?
61 | HVIEZDA v pozadí, ktorá zjasňuje ako BOHEa (a) zapadá ako Ea: HVIEZDA BOHANumušdu | mala by to byť mužská antropomorfná postava (boh) | Cen
62 | HVIEZDA naľavo HVIEZDYZUQAQĪPU(Škorpión): HVIEZDAURIDIMMU |  | Lup
63 | HVIEZDAZUQAQĪPU |  | Sco
64 | HVIEZDAIRAT·ZUQAQĪPI (Hruď škorpióna): BOHLisin | meno samotnej hviezdy | Antares (α Sco)
65 | 2 HVIEZDy na žihadle (ZIQTU) HVIEZDYZUQAQĪPU: BOHŠarur a BOHŠargaz | Pretože Šargaz je starý názov pre žiahdlo, je takmer isté, a znovu sme mu dali oficiálny moderná názov hviezdy podľa IAU 2016. | λ, ν Sco
66 | HVIEZDA za nimi: BOHPabilsaĝ | Zobrazenie boha Pabilsaĝ je ikonografický jasné. Môže ľahko prevedený na gréckeho kentaura (viď Boll, 1903). | Sgr
67,68 | HVIEZDAMAKURRU (Kôra) (a?) HVIEZDASUḪURMĀŠU (Kozo-ryba) | Buď bola Kôra identifikovaná s Kozo-rybou, čo by mohlo znamenať, že obe mená popisujú to isté súhvezdie (hlavne v starobabylonskej epoche pred MUL.APIN. To je hypotéza publikovaná Craigom Crossenom v Sky&Telescope). Alternatívne (a pravdepodobne pre neskoršie epochy) sa Kôra presunula na západ pod nohy Pabilsaĝ (Strelec). To by vysvetľovalo dlhú Eratosthenovu debatu o nelogickom obraze kentaura stojaceho na lodi. Ak by bola Kôra samostatné súhvezdie, malo by byť stotožnené s Ptolemaiovou Južnou korunou (Corona Australis). | (CrA &) Cap
| Cesta BOHAEa ukončená.

### Súvisiace články

- Franz Boll (1903), Sphaera. Teubner, Leipzig.
- Craig Crossen (2015), Sky and Telescope, March 2015, p.36-40.
- Hermann Hunger a David Pingree (1999), Astral Science in Mesopotamia, Brill, Leiden.
- Hermann Hunger a John Steele (2018), The Babylonian astronomical compendium MUL.APIN, Routledge, London/ New York.
- Susanne M. Hoffmann (2017), Hipparchs Himmelsglobus, Springer, Wiesbaden, New York.
- Susanne M. Hoffmann (2017), History of Constellations as popularization of uranometry in: Wolfschmidt, Gudrun [ed.]: Popularisierung der Astronomie, Nuncius Hamburgensis, Bd. 41, Hamburg.
- Alexander Jones (2004), “A Study of Babylonian Observations of Planets Near Normal Stars”, Archive for History of Exact Sciences.
- Jordi Pàmias a Klaus Geus (2007), Eratosthenes: Sternsagen (Catasterismi), Utopica, Oberhaid.
- V horeuvedených knihách boli zozbierané a diskutované mnohé publikácie o zoznamoch hviezd ziqpu od Wayna Horowitza, Johna M. Steeleho, E. Weidnera, J. Kocha, a iných, hlavne v tej od Hungera a Pingreeho (1999), preto ich tu detailne nevypisujeme.

### Spôsob férového použitia

Táto kultúra oblohy je poskytnutá pod licenciou CC BY-ND 4.0 (medzinárodnou) (nekomerčné použitie, možné zdielať, nemeniť bez konzultácie s autormi a citovať prispievateľov). Ďakujeme!

### Poďakovanie

Vďaka niektorým veľmi oduševneným manažérov planetárií za ich čas a vývoj v ich kupolách.

- Dr. Björn Voss (Manažér LWL Planetária Münster a vedúci Spoločnosti nemecky hovoriacich planetárií)
- Stefan Harnisch (Manažér Planetária Jena)

### Autor

Babylonské mená hviezd zozbierala a do Stellaria pridala a

Babylonské čiary súhvezdí a obrázky pripravila:

Susanne M Hoffmann: service@uhura-uraniae.com