<h2>Laponská</h2>

<p>Laponci (Saamovia) sú považovaní za domorodú populáciu severného Nórska,
Švédska, Fínska a západného Ruska (polostrov Kola). Viac informácií je možné
nájsť na <a href="http://www.eng.samer.se/">samer.se</a> a v <a
href="http://en.wikipedia.org/wiki/Sami_people">článku o národe Sami na
Wikipédii</a>.</p>

<h3>Zdroje</h3>

<p>Laponská kultúra pre Stellarium je založená na práci Bo Lundmarka <i>Bæi'vi
mánno nástit</i> (Švédsky názov: <i>Sol- och månkult samt astrala och
celesta föreställninga bland samerna</i> [<i>Slnko a Mesiac a hviezdne a
nebeské koncepty u Laponcov</i>], 1982), ktorý postavil mnoho svojej práce
na diele laponského spisovateľa a umelca Johana Turiho.</p>

<p>Táto kultúra oblohy je konglomerát aspoň troch mierne odlišných kultúr
juholaponského, severolaponského a ruského laponského národa. Každá z týchto
skupín má trochu odlišný jazyk a v niektorých vyjadreniach môžu byť mierne
rozdiely.</p>

<p>Laponské súhvezdia je možné pozorovať na laponských artefaktoch, ktoré sa
viažu k starému náboženstvu a naznačujú, že nočná obloha hrala v minulosti
dôležitú kultúrnu úlohu pre laponské národy.</p>

<p>Laponská kultúra oblohy má veľa spoločného s ostatnými arktickými a
sub-arktickými kultúrami Eurázie. Jednou z nešťastných podobností je aj to,
že sa mnoho z kultúry stratilo skôr, ako stihla byť zaznamenaná.</p>

<h3>Súhvezdia a hviezdy</h3>

<p>Laponské súhvezdia sú pravdepodobne veľmi staré, ale v písanej forme boli
zaznamenané až v 19. storočí. Nie je isté, či je písaný záznam
úplný. Súhvezdia a hviezdy, ktoré tu sú zahrnuté, sú spojené s dominantným
súhvezdím, <i>Sarva</i> &mdash; Los. Sarva je laponské meno pre losa,
alternatívne <i>Sarvvis</i> &mdash; Samec losa (býk). Pôvod tohto súhvezdia
sa pravdepodobne datuje do starej kultúry lovcov predtým, ako boli
domestifikované soby.</p>

<p><i>Sarva</i> sa skladá zo západných súhvezdí Kasiopeja, Perzeus a častí
Povozníka. Súhvezdia a hviezdy, ktoré Sarvu obklopujú, predstavujú lovcov
losa.  <i>Favdna</i> (tiež písané aj <i>Favtna</i>) je hviezda Arktúr a
predstavuje lovca, ktorý na losa mieri lukom a šípom (<i>Fauna davgge</i>
&mdash; Veľký voz).  Favdna musí dobre mieriť, lebo ak by trafil Pilier
oblohy <i>Boahjenaste</i> (Polárku), legenda hovorí, že by sa svet skončil.</p>

<p>Favdna má mnoho pomocníkov: <i>Galla</i> (Prokyón<sup><a
href="#note1">1</a></sup>)  a jeho synovia <i>Gallabarneck</i> (Pás Orióna),
"Bežcov na lyžiach", <i>Cuoigahægjek</i> (Castor a Pollux) a "Bežca"
(Vega). Plejády sa nazývajú <i>Rougot</i> (svorka psov) alebo
<i>Miese-cora</i> (teliatka).</p>

<p>Mliečna cesta sa nazýva <i>Lodde-raiddaras</i> (dosl. cesta vtákov) alebo
<i>Jakke-mærka</i> (dosl. značka roku). Použité meno závisí na ročnom
období. V mape oblohy od Johana Turiho, môžeme vidieť hviezdu
<i>Guovso-naste</i>, zorničku, ktorú možno identifikovať ako Venušu. To ale
nie je isté, pretože je možné ju identifikovať aj ako Altair - hviezdu,
ktorá sa objavuje pred príchodom rána (podobne ako Arktúr v Severskej
kultúre oblohy).</p>

<p>Laponská kultúra oblohy nemá veľký počet súhvezdí. To hlavne preto, že
výskyt laponských národov je vo vysokých severných geografických šírkach. K
tomu prispievajú dva faktory: južná obloha z veľkej časti ostáva stále pod
obzorom a často sú viditeľné polárne žiare, ktoré sú dosť jasné na to, aby
zahmlili mnohé hviezdy.</p>

<h3>Poznámky</h3>

<ol> <li><a name="note1" />Presná hviezda, ktorú predstavuje <i>Galla</i>, je
neznáma. Pravdepodobne je to Prokyón, Rigel alebo Sírius. V tejto kultúre
oblohy sme si vybrali Prokyón, pretože Sírius veľmi zle vidieť z
geografických šírok, kde žijú Laponci.</li> </ol>

<h3>Autor</h3>

<p>Jonas Persson (jonas.persson@physics.org)</p>


