# Babylonská — MUL.APIN

Táto Babylonská kultúra oblohy, ktorá sa používala pred gréckou, sa zachovala (pravdepodobne takmer) v kánonickom stave, datovaná až do 12. storočia p.n.l. Najstaršie úlomky sú zo 7. stor. p.n.l., ale nebeské dáta v texte naznačujú omnoho skorší pôvod pozorovacej základne - najpravdepodobnejšie medzi 1350 až 1150 p.n.l.

Kompendium MUL.APIN pozostáva z dvoch veľkých hlinených tabuliek so šiestimi a piatimi zoznamami s rôznym obsahom. Na prvej tabuľke je tzv. "hviezdny katalóg" (zoznam mien hviezd a súhvezdí), ktorý nasledujú tri zoznamy heliaktických východov a západov, zoznam ziqpu (kulminujúcich) asterizmov a zoznam súhvezdí na mesačnej dráhe. Druhá tabuľka obsahuje pravidlá pre prestupné dni v kalendári, pravidlá pre slnečné hodiny a pravidlá pre znamenia.

## Zvieratník

Zvieratník sa dostal do Grécka definitívne z babylonského zdroja. Nezachovalo sa, kedy bol vymyslený, ani kedy sa pretransformoval do gréckej matematickej astronómie. Isto vieme, že Hipparchos (2. stor. p.n.l.) cituje ekliptikálne dĺžky od Eudoxa (4. stor. p.nl.l) so zvieratníkom rozdeleným na 12x30 jednotiek, teda spolu 360°. Tieto priame citácie zo 4. stor. p.n.l. naznačujú omnoho skorší vynález, pretože koncepcia 360-stupňového zvieratníka bola veľmi pravdepodobne založená už v babylonskej matematickej astronómii, skôr ako ju skopírovali grécki matematici. Keď vezmeme Eudoxove práce ako terminus ante quem, môžeme extrapolovať zrod zvieratníka v mezopotámii pred rokom 400 p.n.l. V iných fragmentoch matematickej astronómie (medzi rokmi 800 a 700 p.n.l.) nie je koncept zvieratníka. Niektorí učenci tvrdia, že bol vynájdený v 6. stor. p.n.l., ale čestne povedané - nevieme. Konsenzus panuje v tom, že zvieratník bol pravdepodobne vymyslený okolo polovice prvého tisícročia pred n.l.

V MUL.APIN ešte nie je zvieratník, ale jeho predchodca: cesta mesiaca. Je tu zoznam súhvezdí, alebo "bohov, čo stoja v ceste Mesiacu, ktorých oblasťou Mesiac v danom mesiaci [opakovane prechádza] a dotýka sa ich." (citované z vydania od Hungera a Steeleho, 2018, s. 143). Tento zoznam z kompendia MUL.APIN nie je v tejto kultúre oblohy zohľadnený; súhvezdia v ceste Mesiaca nie sú zvýraznené.

## Planéty

Táto kultúra oblohy bola vytvorená viac menej len z prvého zoznamu kompendia, takzvaného `hviezdneho katalógu'. Nie je to skutočný katalóg, pretože nepodáva jedinú súradnicu a väčšina uvedených mien sú názvy asterizmov alebo súhvezdí (a nie bodových objektov, ako hviezdy). Text tohto zoznamu je zobrazený nižšie, aj keď sme ho rozložili do tabuľky, aby sme zdôraznili jeho vysvetľujúcu funkciu. Katalóg tiež obsahuje názvy planét: samozrejme, planéty nemajú pevnú polohu. Napriek tomu, v mezopotámskej kultúre bolo bežné ich spomínať v kompletnom zozname objektov oblohy. Často sú označené (alebo zakreslené) na polohe ich exaltácie (jedna z neskorších gréckych hypsomát - ale grécka astrológia označovala dve hypsomaty pre každú planétu, kým babylonská len jednu).

Názvy planét zobrazené v Stellariu sú mená objektov na nočnej oblohe a nie bohov s nimi spojených. Zoznam nižšie ukazuje, že takmer každý asterizmus bol spojený s božstvom. Podľa babylonskej viery, boh mal dve reprezentácie: jednu na oblohe a jednu na zemi, ako jeho socha v chráme. To znamená, že nebeský objekt `nie je' božstvom, len jedným z jeho prejavov. To platí rovnako pre planéty. Napríklad, už tisíc rokov pred MUL.APIN, bohyňa sexuálnej lásky a túžby, ako aj bohyňa vojny, sumerská Inanna / akkadská Ištar, bola spájaná s planétou Venuša. Táto bohyňa bola neskôr `preložená' na grécku Afroditu a rímsku Venušu. Dokonca aj meno planéty v grécko-rímskej kultúre bolo Phosphoros (grécky: Svietivý) alebo Lucifer (latinsky: Nositeľ svetla), ale bolo spájané s bohyňou. Podobné príklady existujú pre väčšinu súhvezdí a samostatných hviezd, ktoré sú spísané v MUL.APINe.

Zoznam je zobrazený nižšie, ľavý stĺpec dáva meno objektu na oblohe a pravý stĺpec (vo väčšine prípadov) udáva spojené božstvo.

## Hviezdny katalóg

Nasledovná tabuľka kopíruje rekonštrukciu textu MUL.APIN od Hermanna Hungera a kol. (1989, 2018), podáva preklady Manfreda Krebernika (publikované v Rencontre Assyriologique International, Innsbruck, 2018) a identifikuje akkadské slová s nebeskými oblasťami a súhvezdiami (práca Susanne M. Hoffmannovej, 2015-2018, predložená na Deutsche Orientalisten-Tagung, Jena, 2017).

číslo súhvezdia | asterizmus na "vysvetlenie" (napr. väzba k božstvu) | "vysvetlivka" (napr. viažuce sa božstvo) | poloha na oblohe
1 | HVIEZDAEPINNU(Pluh) | BOHEnlil | Cas
2 | HVIEZDABARBARU(Vlk) | osievateľ HVIEZDYEPINNU | γ Cas (+?)
3 | HVIEZDAŠĪBU(Starec) | BOHEnmešarra | Per
4 | HVIEZDAGAMLU(Hádzacia palica) | BOHGamlum(Hádzacia palica) | v Aur
5 | HVIEZDATŪ'AMŪ·RABÛTU(Veľké dvojičky) | BOHLugalirra a BOHMeslamtaʾea | Gem
6 | HVIEZDATŪ'AMŪ·ṢEḪRŪTU(Malé dvojičky) | BOHAlammuš a BOHNingublaga | Gem
7 | HVIEZDAALLUTTU(Krab) | trón pre BOHAAnua | Cnc
8 | HVIEZDAURGULÛ(Lev) | BOHLatarak | Leo
9 | HVIEZDA oproti HVIEZDEURGULÛ | HVIEZDA Kráľa | Regulus
10 | blikajúce HVIEZDY na chvoste HVIEZDYURGULÛ | "Palica ďatlovej palmy" (šperk?) BOHAErua, BOHZarpanītum | Com
11 | HVIEZDAŠU.PA(Jasná?) | BOHEnlil, ktorý určuje osudy krajiny | Boo
12 | HVIEZDA v popredí | HVIEZDAḪENGALLĀYU(Hojný), vezír BOHANinlila | α Boo alebo α CVn
13 | HVIEZDA v pozadí | HVIEZDABĀŠTUM(Dôstojnosť), vezír BOHATišpaka | CrB
14 | HVIEZDAEREQQU(Voz) | BOHNinlil | UMa
15 | HVIEZDA pri póle HVIEZDYEREQQU | HVIEZDAŠĒLEBU(Líška), BOHErra, najsilnejší z bohov | Alcor (80 UMa)
16 | HVIEZDA na čele HVIEZDYEREQQU | HVIEZDALAḪRU(Ovce), BOHAya | α UMa(+)
17 | HVIEZDAMU.BU.KÉŠ.DA(Zadrhnuté jarmo?) | BOHAnu-rabû nebies | UMi
18 | HVIEZDAMAR.GÍD.DA.AN.NA(Voz nebies) | BOHDamkianna | niekde medzi UMi a Vegou?
19 | HVIEZDA v jeho zväzku | HVIEZDAAPIL-EMAḪ (Dedič chrámu Emaḫ), najprednejší syn BOHAAnua | α UMi (?)
| Hviezdy Stojacich bohov z chrámu Ekur
| Hviezdy Sediacich bohov z chrámu Ekur
20 | HVIEZDAENZU(Koza) | BOHGula | Lyr
21 | HVIEZDA v popredí HVIEZDYENZU | HVIEZDAKALBU(Pes) (BOHAGula) | v Her
22 | jasná HVIEZDA HVIEZDYENZU | BOHLamassatu, vezír BOHABaba (= BOHAGu-la) | α Lyr
23 | dve HVIEZDy za ním | BOHNin-SAR a BOHErrakal | η, θ Lyr ?
24 | HVIEZDAU4.KA.DU8.A | BOHU.GUR(Nergal) | Cyg
25 | HVIEZDA napravo od nej | HVIEZDAŠAḪÛ(Prasa), BOHDamu | ?
26 | HVIEZDA naľavo od nej | HVIEZDYSISÛ(Kôň) | ?
27 | HVIEZDA v pozadí | HVIEZDALULIMMU, vezír HVIEZDA.HVIEZDA (Plejád) | ?
28 | blikajúca/e HVIEZDy oproti HVIEZDELULIMMU (Jeleň) | BOHḪarriru (Hraboš), BOHManzât(Dúha) | M31?
29 | červená jasná HVIEZDA v obličke HVIEZDYLULIMMU | HVIEZDAPĀŠITTU(Mazateľ) | ??? (SN?)
| Keď sú HVIEZDy BOHAEnlila kompletné:
30 | veľká HVIEZDA, jej "svetlo" je slabé, rozdeľuje oblohu a stojí | HVIEZDA BOHAMarduk, BOHNēberu(Brod) | Mliečna cesta???
31 | HVIEZDASAG.ME.GAR(Jupiter), mení svoje miesto a križuje oblohu | Jupiter [hypsoma]
| 33 HVIEZD BOHAEnlila

Poznámka 1: Babylonské zoznamy nemajú titulky, ale len krátky nadpis. [Nami] vyznačené červené riadky značia, že riadok je poznámka, ktorá zhŕňa text pred ňou a je niečo ako (pod)kapitola. Planéty zvýrazňujeme modrou.

Poznámka 2: Na tomto riadku nám text hovorí, že je pod ním vypísaných 33 súhvezdí. Ale na originálnych hlinených tabuľkách bolo len 31 riadkov. Počítanie asterizmov je pre autorov MUL.APIN často diskutujúcou témou. Existuje niekoľko návrhov a my sme spravili vlastný, ale keďže sú všetky verzie neisté, nemáme odvahu hociktorú z nich tu publikovať. Nie sme si istí, že vo vedeckej komunite o tom panuje konsenzus.

číslo súhvezdia | asterizmus na "vysvetlenie" (napr. väzba k božstvu) | "vysvetlivka" (napr. viažuce sa božstvo) | poloha na oblohe
32 | HVIEZDAJEDNO·"POLE"(plošná miera) | trón BOHAEa, ktorý prechádza pred HVIEZDami BOHAAnua | Peg
33 | HVIEZDA oproti HVIEZDAJEDNO·'POLE' | HVIEZDAŠINŪNUTU(Lastovička) | Psc
34 | HVIEZDA za HVIEZDOUJEDNO·'POLE' | HVIEZDAANUNNĪTU | Psc
35 | HVIEZDA v pozadí | HVIEZDAAGRU(Najatý robotník), BOHTammuz | Ari
36 | HVIEZDA.HVIEZDA(ZAPPU, Štetiny) | BOHSebettu, z veľkých bohov | Plejády
37 | HVIEZDABÝK·Z·NEBA(ALÛ) | BOHIs-lê (Sánka divého býka), koruna BOHAAnua | Tau
38 | HVIEZDASKUTOČNÝ·PASTIER·Z·NEBA (ŠITADDALLU, Orión) | BOHPapsukkal, vezír BOHAAnua | Ori
39 | Dvojica HVIEZD oproti HVIEZDEŠITADDALLU | BOHLulal a BOHLatarak | π3,π4 Ori ?
40 | HVIEZDA v pozadí | HVIEZDATARLUGALLU (Kohút) | Lep (alebo α CMi??)
41 | HVIEZDAGAG.SI.SÁ(Šíp) | Šiltāḫu (Šíp), veľký hrdina BOHANinurtu | Sirius +
42 | HVIEZDAQAŠTU(Luk) | BOHYŇAIštar-z-Elamu, dcéra BOHAEnlila | v CMa?
43 | HVIEZDA BOHANIRAḪ(Hadí boh) | BOHNingišzida, pán 'Zeme' (= podsvetia) | Hya
44 | HVIEZDAĀRIBU(Havran) | Havran, HVIEZDA BOHAAdada | Crv
45 | HVIEZDAŠERʾU(Brázda) | BOHŠala, klas obilia | Vir
46 | HVIEZDAZIBĀNĪTU(Váhy) | Rohy HVIEZDYZUQAQĪPU(Škorpión) | okolo Lib
47,48,49 | HVIEZDA BOHAZababu | HVIEZDAERÛ(Orol) a HVIEZDAPAGRU(Mŕtvola) | Oph,Aql+
50 | HVIEZDADILPAT(Venuša), mení svoje miesto a križuje oblohu | Venuša
51 | HVIEZDAṢALBATĀNU(Mars), mení svoje miesto a križuje oblohu | Mars
52 | HVIEZDASTÁLA·"DIVÁ·OVCA"(KAJJAMĀNU, Saturn), mení svoje miesto a križuje oblohu | Saturn
53 | HVIEZDATANCUJÚCA·"DIVÁ·OVCA"(ŠIḪṬU, Merkúr), ktorého meno je BOHNinurta, či na východe alebo západe, hocikedy sa v mesiaci objaví, hocikedy v mesiaci zmizne | Merkúr
| 23 HVIEZD Anuma

Poznámka 3: Pridaním znamienka "+" v stĺpci s moderným náprotivkom označujeme, že (pravdepodobne/možno) k tomuto babylonskému asterizmu patrí viac hviezd. Napríklad v prípade Šípu, je jasné, že do tohto súhvezdia patrí Sírius, ale moderní autori publikovali aspoň tri verzie, v ktorých je potrebné pridať ďalšie hviezdy. Ďalším príkladom je Orol vedľa iného súhvezdia pomenovaného "Mŕtvola". To by mohol byť predchodca novopridaného Ptolemaiovho dvoj-súhvezdia "Orol s Antinuom", ale môže byť aj nezávislé na ňom. Preto ho označujeme ako "Aql+".

číslo súhvezdia | asterizmus na "vysvetlenie" (napr. väzba k božstvu) | "vysvetlivka" (napr. viažuce sa božstvo) | poloha na oblohe
54 | HVIEZDANŪNU(Ryba) | BOHEa, ktorý prechádza pred HVIEZDami BOHAEa | PsA
55 | VEĽKÁ·HVIEZDA | BOHEa | Aqr
56 | HVIEZDA (mesta) Eridu | BOHEa | Canopus (α Car)
57 | HVIEZDA napravo od nej | HVIEZDA <BOH>Ninmaḫ | ?
58 | HVIEZDAḪAB(B)AṢṢĒRĀNU | BOHNingirsu | ?
59 | HVIEZDA napravo od nej | HVIEZDAMAŠKAKĀTU(Brány), zbraň BOHAMār-bītia, v strede ktorej vidno Apsû | Vela (Apsû~Mliečna cesta?)
60 | dve HVIEZDy za ním | BOHŠullat a BOHḪaniš, BOHŠamaš a BOHAdad | ?
61 | HVIEZDA v pozadí, ktorá zjasňuje ako BOHEa (a) zapadá ako Ea | HVIEZDA BOHANumušda, BOHAdad | Cen
62 | HVIEZDA naľavo HVIEZDYZUQAQĪPU(Škorpión) | HVIEZDAURIDIMMU = BOHKusu | Lup
63 | HVIEZDAZUQAQĪPU | BOHYŇAIšḫara, pani obývaného sveta | Sco
64 | HVIEZDAIRAT·ZUQAQĪPI (Hruď škorpióna) | BOHLisin, BOHNabû | Antares (α Sco)
65 | 2 HVIEZDy na žihadle (ZIQTU) HVIEZDYZUQAQĪPU | BOHŠarur a BOHŠargaz | λ, ν Sco
66 | HVIEZDA za nimi | BOHPabilsaĝ | Sgr
67,68 | HVIEZDAMAKURRU(Kôra) <<a>> | HVIEZDASUḪURMĀŠU(Kozo-ryba) | (CrA &) Cap
| 15 HVIEZD BOHAEa

## Zdroje

Paličkové postavy sú interpretáciou Susanny M. Hoffmannovej, ktoré sú založené na rokoch jej doktorského a post-doktorského výskumu. V niektorých prípadoch sa odlišujú od všeobecnej identifikácie skopírovanej od Pingreeho, Hungera a iných učencov od r. 1950, alebo skorších. Hungerove nové vydanie MUL.APIN (2018) prinieslo nové pohľady. Niektoré obrázky boli odvodené od Hoffmannovej dizertačnej práce (v kapitolách o babylonských základoch gréckej kultúry: Hipparchs Himmelsglobus, Springer, 2017) a niektoré iné boli vyvinuté počas jej práce riaditeľky planetária Königsleiten spolu s inými, hlavne nemeckými planetáriami. Prvý vedecký článok o vizualizácii dvoch verzií babylonského zvieratníka sa objavil v: Wolfschmidt, Gudrun [ed.]: Popularisierung der Astronomie, Nuncius Hamburgensis, Hamburg, 2017. Ďalšie publikácie sú v príprave (napr. spolu s M. Krebernikom pre zborník Rencontre Assyriologique Internationale 2018). Viď kapitolu "Ďalšie zdroje" nižšie.

## Súvisiace články

- Hermann Hunger a John Steele, The Babylonian astronomical compendium MUL.APIN, Routledge, London/New York 2018.
- Susanne M. Hoffmann: Hipparchs Himmelsglobus, Springer, Wiesbaden, New York, 2017.
- Susanne M. Hoffmann: History of Constellations as popularization of uranometry in: Wolfschmidt, Gudrun [ed.]: Popularisierung der Astronomie, Nuncius Hamburgensis, Bd. 41, Hamburg, 2017.
- Susanne M. Hoffmann and M. Krebernik: What do deities tell us about the celestial positioning system? in: Proceedings of the Rencontre Assyriologique Internationale 2018 (In preparation).

## Spôsob férového použitia

Táto kultúra oblohy pochádza z mnohých rokov výskumu viacerých učencov. Uvádzame ju ako voľne dostupnú, ale spoluautori si jasne zaslúžia byť citovaní podľa všeobecných pravidiel. Táto kultúra oblohy je poskytnutá pod medzinárodnou verejnou licenciou CC BY-ND 4.0 (možné zdielať, nemeniť bez konzultácie s autormi a citovať prispievateľov). Ďakujeme!

## Poďakovanie

Umiestnenie babylonských termínov na oblohu a kresba paličkových postáv pre Stellarium je dielom Susanny M. Hoffmannovej. Keďže je astronómka, ďakuje za pomoc viacerým filológom a niektorým veľmi oduševneným manažérov planetárií za úpravy v ich kupolách.

- Prof. i.R. Dr. Hermann Hunger (Asýriológia, Viedeň)
- Prof. Dr. Manfred Krebernik (Asýriológia, Jena)
- Dr. Björn Voss (Manažér LWL Planetária Münster a vedúci Spoločnosti nemecky hovoriacich planetárií)
- Dr. Monika Staesche (Manažérka Planetarium am Insulaner, Berlin)
- Stefan Harnisch (Manažér Planetária Jena)

## Autor

Babylonské mená hviezd a čiary súhvezdí boli zozbierané a pridané do Stellaria:

Susanne M. Hoffmann: service@uhura-uraniae.com

##### napísané v angličtine:
SMH