# Vanliga frågor

Vad betyder de olika symbolerna för avlägsna himmelsobjekt?

Symbolerna anger typen av objekt:

- streckad cirkel: öppen stjärnhop

- cirkel med kors: klotformig stjärnhop

- fyrkant: gasnebulosa

- romb: supernovarest

- cirkel med yttre linjer: planetär nebulosa

- ellips: galax

Vad betyder de olika färgerna för avlägsna himmelsobjekt?

I huvudsak anger de olika färgerna vilken katalog objektet hör till (Messier, NGC eller IC). Vissa objekt har dock en annan färg som anger att det finns extra bilder tillgängliga med menyn som visas med höger musknapp (standardfärgen för extra är röd).

Varför finns det så många fler amerikanska städer jämfört med städer i andra länder?

När vi startade &kstars; kunde vi inte hitta en databas med longitud/latitud som täcker jordklotet likformigt. Dock håller &kstars; gemenskap på att snabbt lösa problemet! Vi har redan tagit emot listor på städer från många användare runt om i världen. Om du kan bidra till det här arbetet, skicka oss gärna din lista med städer och koordinater.

Hur kan man lägga till en ny egen plats i &kstars;?

Om du vill använda en plats som inte finns i listan, skriv in relevant information (longitud, latitud, stadens namn, regionens namn och landets namn), och klicka därefter på knappen Lägg till stad. Alla fält måste vara ifyllda, utom det valfria regionsnamnet. Du kan också ändra värden för en befintlig stad genom att helt enkelt ändra värdena i fönstret och lägga till den i listan.

Jag har lagt till en egen plats i &kstars; som jag inte längre vill ha. Hur tar jag bort den från programmet?

Det är enkelt att ta bort en egen plats från &kstars; genom att markera den i stadslistan och klicka på knappen Ta bort stad. Observera att det inte går att ta bort en av &kstars; fördefinierade städer.

Varför försvinner vissa objekt när jag panorerar skärmen?

När skärmen rör sig, måste &kstars; beräkna skärmkoordinaterna för varje objekt i databasen, vilket innebär en hel del ganska omfattande trigonometri. När skärmen panoreras (antingen med piltangenterna eller genom att dra med musen), kan skärmen bli långsam och ryckig, eftersom datorn har svårigheter att hänga med. Genom att utesluta många objekt, så reduceras beräkningslasten en hel del, vilket ger jämnare panorering. Du kan stänga av funktionen i fönstret Anpassa - &kstars;, och du kan också anpassa vilka objekt som döljs.

Jag förstår inte terminologin som används av &kstars;. Var kan jag lära mig mer om astronomin bakom programmet?

&kstars; handbok innehåller Astroinfo-projektet, en samling korta notiser med länkade astronomirelaterade begrepp, som kan utforskas och åskådliggöras med &kstars;. Astroinfo är en gemensam ansträngning, som GNUpedia eller Everything2. Om du vill bidra till Astroinfo, gå gärna med i vår e-postlista: kstars-devel SNABELA kde.org.

Jag vill att &kstars; ska starta med en tid och ett datum som skiljer sig från datorns tid. Är det möjligt?

Ja. För att starta &kstars; med en annan tid eller ett annat datum, använd väljaren `--date`, följt av en datumsträng som 4 juli 1976 12:30:00.

Jag vill att &kstars; ska starta med simuleringsklockan stoppad. Är det möjligt?

Ja. För att starta &kstars; med klockan stoppad, lägg helt enkelt till väljaren `--paused` på kommandoraden.

Hur noggrant är &kstars;?

&kstars; är ganska noggrant, men inte (ännu) så noggrant som det skulle kunna vara. Problemet med beräkningar med hög precision är att man måste börja hantera ett stort antal faktorer som komplicerar saker och ting. Om du inte är en professionell astronom, kommer du troligen aldrig ha problem med noggrannheten eller precisionen.

Här är en lista på några av de komplicerande faktorer som begränsar programmets precision:

- Planetpositionerna är bara noggranna för datum inom ungefär 4000 år från dagens datum. Planetpositionerna förutsägs med en Fourierliknande analys av banorna, enligt observationer under de senaste århundradena. Vi lärde oss i skolan att planeterna följer enkla elliptiska banor runt solen, men det är inte helt sant. Det skulle endast vara sant om det bara fanns en planet i solsystemet, och om solen och planeten båda var punktformiga massor. Som det är så drar planeterna hela tiden i varandra, och stör banorna lite grand, dessutom orsakar tidvatteneffekter precession. I själva verket anger nyligen utförda analyser att planeternas banor inte ens är stabila i det långa loppet (dvs. millioner eller milliarder år). Som en tumregel, kan du förvänta dig att positionen för en planet är noggrann till några få bågsekunder mellan datumen -2000 och 6000.

  Pluto är undantaget från detta, med en position som kanske är tio gånger mindre noggrann än positionen för övriga planeter, även om dess position för datum nära dagens datum ligger inom en bågsekund.

  Månens position är förmodligen svårast att förutsäga med hög noggrannhet. Det beror på att den störs en hel del av jorden. Dessutom, eftersom den är så nära, märks enkelt mycket små effekter för månen, effekter som skulle vara omöjliga att detektera för avlägsna kroppar.

  Objekten med sämst långtidsprecision i programmet är kometer och asteroider. Vi använder en mycket förenklad banmodell för mindre planeter, som inte omfattar störningar från andra kroppar. Därför är deras position bara tillförlitlig för datum nära dagens datum. Även för dessa datum kan man förvänta sig positionsfel bland de mindre planeterna på omkring 10 bågsekunder eller mer.

Varför måste jag ladda ner en förbättrad NGC/IC-katalog och Messier-objektbilder? Varför inte bara låta dem ingå som en del av &kstars; distribution?

Upphovsmannen till den nerladdningsbara NGC/IC-katalogen har givit ut den med begränsningen att den inte får användas kommersiellt. För de flesta användare av &kstars; är det inte ett problem. Det är dock tekniskt sett emot &kstars;s licens (GPL) att begränsa användning på detta sätt. Vi tog bort Messier-objektbilderna från standarddistributionen av två orsaker: för att helt enkelt reducera storleken för &kstars;, och dessutom på grund av liknande licensproblematik med några av bilderna. De elektroniska bilderna är väsentligt komprimerade till en mycket låg kvalitet jämfört med ursprungsformen, men jag har erhållit explicita rättigheter från bildernas upphovsmän att använda det fåtal bilder där det fanns några tvivel om det (se `README.images`). Ändå, för att vara helt på den säkra sidan, tog jag bort dem från standarddistributionen, och markerade nerladdningsarkivet som fritt för icke-kommersiell användning.

Jag njuter verkligen av de vackra bilderna som jag har laddat ner via &kstars;. Jag skulle vilja dela dem med resten av världen. Kan jag publicera en kalender med dessa bilder (eller finns det några begränsningar i hur bilderna kan användas)?

Det beror på bilden, men många av bilderna begränsar kommersiell användning. Bildvisningens statusrad innehåller oftast information om bildens copyright-innehavare, och vilka användningsbegränsningar som gäller. Som tumregel är allt som publiceras av NASA öppet (inklusive alla bilder från rymdteleskopet Hubble). För allt annat kan du vara rätt säker på att bilderna inte får användas kommersiellt utan tillåtelse. Om du tvekar, kontakta bildens copyright-innehavare direkt.

Kan jag hjälpa till att bidra till framtida versioner av &kstars;?

Ja, definitivt! Presentera dig på vår e-postlista: kstars-devel SNABELA kde.org. Om du vill hjälpa till att koda, ladda ner kodens senaste &kstars; &git;-version och dyk ner i den. Det finns flera `README`-filer i distributionen som förklarar några av kodens delsystem. Om du behöver idéer om vad som behöver göras, se filen `TODO`. Du kan skicka in programfixar till kstars-devel e-postlista, och tveka inte att skicka eventuella frågor du har om koden dit också.

Om du inte sysslar med programmering, kan vi fortfarande använda din hjälp med i18n, dokumentation, Astroinfo notiser, webblänkar, felrapporter och önskemål om funktioner.