# Schemaläggning

Ekos schemaläggningsmodul Ekos schemaläggningsmodul

## Inledning

Ekos schemaläggare är en viktig komponent i arbetsflödet för bildtagning. Den ansluter till INDI, startar och stoppar alla andra Ekos-moduler, schemalägger jobb enligt deras begränsningar och prioriteringar, övervakar dessa jobb när de körs och stänger sedan av systemet på ett säkert sätt när jobben är klara eller före gryningen. Oavsett om du kör flerdagars bildtagningssessioner för flera mål, eller bara försöker avbilda ett enda mål under några timmar, är det klokt att låta schemaläggaren styra dina bildsessioner.

## Schemaläggningstabell

Schemaläggningens hjärta är en tabell som visar listan över schemaläggningsjobb som användaren vill utföra. Förknippat med varje jobb är egenskaper (i huvudsak beskrivna i avsnittet om inställningar nedan). Egenskaperna beskriver jobbets namn, vart teleskopet ska riktas vid tagning av jobbet, en beskrivning av vilka typer av bilder som ska tas, begränsningar för när jobben ska utföras (t.ex. höjd, skymning, måne, landskapsblockeringar, etc.), saker som behöver göras innan och efter jobbet utförs, och strategier för att hantera fel.

Du kan lägga till, ta bort, ändra, eller ändra ordningen på rader i schemaläggningstabellen.

- Du kan lägga till en jobbrad för schemaläggning i tabellen genom att klicka på knappen + ovanför tabellen, om alla nödvändiga egenskaper är ifyllda (namn, position och sekvensfil).

- Om du klickar på en rad kan du klicka på knappen - ovanför tabellen för att ta bort raden.

- Om du klickar på en rad kan du klicka på knapparna ^ eller v för att flytta raderna uppåt eller neråt i jobblistan.

- Om du dubbelklickar på en rad, fylls de olika inställningarna i med jobbets egenskaper på schemaläggningssidan. Sedan kan du ändra en eller flera av egenskaperna och därefter klicka på bocken ovanför tabellen (efter dubbelklicket gjorde om + till en bock) så tilldelas de nya egenskaperna till jobbet.

## Schemaläggningsalgoritm

Schemaläggningstabellen (ovan) listar jobb i prioritetsordning, där högre jobb (på lägre numrerade rader) har högre prioritet än jobb längre ner i listan (med högre numrerade rader).

Schemaläggningen planerar (och omplanerar) regelbundet vilka jobb som ska utföras och när. Den kan börja utföra ett visst jobb och sedan ersätta det jobbet med ett nytt. Den kan vara inaktiv om inga jobb kan utföras (t.ex. i dagsljus), och vänta tills den blir aktiv igen. Dess mål är att hålla utrustningen så upptagen som möjligt, samtidigt som schemaläggningstabellens prioriteringar respekteras. Så här fungerar det.

När schemaläggningen startar (eller när den planerar om, vilket den gör varje sekund medan den är aktiv), tittar den igenom hela listan med jobb, börjar med det högst prioriterade jobbet och arbetar sig ner till det lägsta prioritet om det behövs. När den hittar ett jobb som kan utföras, startas det det jobbet, och ersätter eventuellt det pågående jobbet. Ett jobb kan utföras om dess begränsningar är uppfyllda, t.ex. målet är inte blockerat av den lokala terrängen, det uppfyller begränsningen för minimal elevation, det har inte redan slutfört alla önskade bilder, ...

Algoritmen visar dess beräknade nästa start- och stopptider för alla jobb i schemaläggningstabellen. Den visar också en uppskattning av hur många gånger jobb kommer att utföras under de kommande 48 timmarna i loggpanelen längst ner i fönstret. Se skärmbilden av schemaläggningsfönstret överst i det här avsnittet.

Schemaläggningsalgoritmen som beskrivs i stycket ovan är känd som den giriga schemaläggningsalgoritmen. Det är den som rekommenderas att använda. I tidigare versioner av Ekos fanns en annan "klassisk schemaläggningsalgoritm" som inte längre finns i Ekos. Det systemet kunde inte ersätta pågående jobb och använde sig därför inte lika mycket av utrustningen som den giriga algoritmen gör.

Det finns ett alternativ med kryssruta i schemaläggningens alternativmeny som heter Använd girig schemaläggning som normalt är markerad. Systemet fungerar enligt beskrivningen ovan när det är markerat. När det är avmarkerad förhindras schemaläggningen från att schemalägga jobb med lägre prioritet när ofullbordade jobb med högre prioritet inte kan köras. Det resulterar i mindre effektiv användning av systemet, men kan ge mer kontroll över schemaläggningen.

## Schemaläggningsfiler (.esl)

Schemaläggningstabellen med dess lista över jobb och egenskaper kan sparas på disk och läsas in igen. Den skrivs i en .esl-fil. Knappar för att skriva den aktuella schemaläggningstabellen till disk och läsa tillbaka andra .esl-filer finns ovanför tabellen till höger.

## Inställningar

Ekos schemaläggning tillhandahåller ett enkelt gränssnitt för att hjälpa användaren ställa in villkoren och begränsningarna som krävs för ett schemaläggningsjobb. Innan du kan lägga till ett jobb i schemaläggaren måste du välja Mål, dess koordinater, och Sekvens.

Varje schemaläggningsjobb består av följande:

- Målnamn och koordinater: Välj mål från sökdialogrutan eller Lägg till det från observationsplaneringen. Det går också att mata in ett eget namn. Koordinater kan också kopieras från himmelskartan genom att använda knappen precis till höger om koordinaterna.

- Valfri PV: Positionsvinkeln (eller bildrotationen) kan specificeras för system med hårdvara för kamerarotation.

- Valfri FITS-fil: Om en FITS-fil anges, löser astrometrilösningsverktyget filen och använder central RA/Dek som målkoordinater.

- Sekvens-fil: Sekvensfilen konstrueras i Ekos tagningsmodul. Den har en lista över tagningsspecifikationer, där varje specifikation innehåller antalet bilder at ta, vilket filter att använda, exponeringslängden, förstärkningen, filnamngivningsinformation, temperaturinställningar, prefix, nerladdningskatalog, etc.

- Profil: Välj vilken utrustningsprofil som ska utnyttjas när Ekos startas. Om Ekos och INDI redan har startats och är uppkopplade, ignoreras valet.

- Steg: Användaren väljer vilka steg som ska vidtas i början av jobbet. Möjligheterna är: (1) Starta stativföljning, (2) automatisk fokusering, (3) kör en inriktning med lösning av astrobilder, (4) starta automatisk guidning. En eller flera kan väljas.

- Startvillkor: Villkor som måste uppfyllas innan schemaläggningsjobbet startas. För närvarande kan användaren välja att starta så snart som möjligt, Så snart som möjligt, när målet är nära eller förbi kulmineringen, eller vid en specifik tid.

- Begränsningar: De är villkor som alltid måste uppfyllas under hela schemaläggningsjobbets utförande. De inkluderar minimal målelevation, minimal månseparation, skymningsobservation, elevationsbegränsningar för artificiell horisont och väderövervakning.

- Färdigvillkor: Villkor som leder till att schemaläggningsjobbet blir färdigt. Standardvalet är att helt enkelt markera schemaläggningsjobbet som färdigt när sekvensprocessen är färdig. Ytterligare villkor gör det möjligt för användaren att upprepa sekvensprocessen ett visst antal gånger eller obegränsat, eller till en viss tidpunkt.

## Andra alternativ

Det finns flera andra alternativ för att styra hur schemaläggningen beter sig. De finns i Kstars allmänna Inställningsmeny, som visas nedan med fliken Ekos och delfliken Schemaläggning.

Schemaläggningsinställningar Schemaläggningsinställningar

### Kom ihåg jobbtillstånd

Bland inställningarna som visas ovan är en av de viktigare känd som Kom ihåg jobbtillstånd. När rutan är markerad och ett jobb pågår, tittar schemaläggaren på jobbets bilder som redan är tagna på disken och tar inte om de som redan finns där. Fördelen är att om ett jobb startas om, eller utförs igen en annan natt, eller om flera jobb utförs tillsammans, stoppar och startar när de går att utföra, startar jobb om precis där de slutade. Det fungerar bra med alternativet Upprepa till avslutat för slutförande av jobb. Om Kom ihåg jobbtillstånd inte är markerad, startar jobb om från början av sekvensspecifikationen varje gång, vilket förmodligen inte är vad du vill göra. Om bilderna inte lagras på samma dator som Ekos körs på, så fungerar tyvärr inte funktionen och jobben startar om från början.

En möjligen förvirrande bieffekt av Kom ihåg jobbtillstånd är att om du har utfört ett jobb med (standard) villkoret för slutförande av sekvensen, och det har tagit alla sina bilder, och du nu vill utföra jobbet igen, schemalägger inte schemaläggningen jobbet eftersom den tror att alla bilder redan har tagits. Du måste antingen flytta bilderna någon annanstans på disken, eller ändra slutförhållandet till Upprepa N gånger eller Upprepa till avslutat.

### Gruppupprepningar

Funktionen låter dig utföra två eller flera schemaläggningsjobb med ungefär samma prioritet, så att om båda gick att utföra skulle de förlöpa i ungefär samma takt. Det kan till exempel gälla för jobb som avbildar flera rutor i en mosaik, men är generellt användbart för alla typer av jobb.

Normalt ställs (den giriga) schemaläggningens jobbprioritet in av raden som jobbet är listat i schemaläggningens jobbtabell. Jobb på rader närmare toppen körs med högre prioritet än jobb längre ner. Således, om ett jobb på rad 2 (Jobb 2) använder Upprepa till avslutat och jobbets begränsningar för att utföras är uppfyllda, kommer ett lägre jobb (t.ex. Jobb 3) inte att schemaläggas för att utföras.

Om du vill alternera jobb kan du tilldela vart och ett av jobben samma grupp och ge jobben ett av de upprepade slutvillkoren (t.ex. Upprepa N gånger, eller Upprepa till avslutat). Med den inställningen kommer jobb i samma grupp att avstå till varandra om de har slutfört fler 'upprepningar' än det andra jobbet. Så om Jobb 2 med gruppen "min grupp" slutför sin 2:a upprepning och Jobb 3 med samma gruppnamn bara har genomfört 0 eller 1 upprepning när det är dags att schemalägga Jobb 2 kommer Jobb 3 att utföras istället.

Föreställ dig i praktiken att du hade en mosaik med 6 rutor som du vill byta mellan. Du kan ge alla jobben samma gruppnamn, ställa in alla till t.ex. "Upprepa 5 gånger". Sedan skulle de utföras i samma takt. Kadensen för byte av jobb skulle styras av längden på sekvensfilen som tilldelas vart och ett av jobben. Man vill inte låta kadensen vara för kort (t.ex. ta en tvåminutersbild), eftersom det finns extratid vid byte av jobb. Till exempel kan det vara fråga om att börja jobbet med inriktning, börja guidning och till och med fokusera.

### Upprepa alla jobb

Det finns en kryssruta och nummerinmatning precis under tabellen schemaläggningsjobb som låter dig upprepa hela schemat N gånger. Det kan användas för att alternera några jobb. Du kan bara lista jobben i schemaläggningen, ställa in den på att upprepa N gånger, så kommer jobben att upprepas. Ändring är dock inte kompatibel med 'Kom ihåg jobbtillstånd (ovan) och inte tillgänglig om Kom ihåg jobbtillstånd är markerat. (Observera: Kom ihåg jobbtillstånd är rekommenderat.)

## Redigera pågående jobb

Det är möjligt att redigera schemaläggarens jobbtabell och egenskaper hos enskilda jobb medan schemaläggaren körs. Som alltid dubbelklickar man på ett jobb, ändrar önskade egenskaper och klickar på kryssrutan för att slutföra ändringen. Om det pågående jobbet redigeras, startas det om (dvs. startstegen (förflyttning, fokusering, inriktning, guidning) görs om. Det går också att flytta jobb upp och ner i prioritet, lägga till nya jobb eller radera befintliga. Det går inte att ta bort det pågående jobbet.

En viktig egenskap hos schemaläggningsjobb är deras sekvensfil (.esq) som styr tagningsmodulen medan jobbet körs. Till exempel ställer den in antalet tagningar, filter som används, förstärkning/ISO, etc. En .esq skapas och redigeras normalt under tagningsfliken, men det kan inte göras medan schemaläggning pågår. Om du vill göra ändringar i en .esq-fil medan schemaläggning pågår, eller skapa en ny, tillhandahåller schemaläggaren ett verktyg som kallas tagningssekvenseditorn.

### Tagningssekvenseditor

Tagningssekvenseditorn är ett verktyg för att skapa och redigera sekvensfiler (.esq), som kan startas genom att klicka på redigeringsikonen (pennan) precis ovanför schemaläggningstabellen. En skärmbild visas nedan.

Tagningssekvenseditor Tagningssekvenseditor

Editorn är mycket lik tagningsfliken när det gäller användning och layout, även om den saknar alla möjligheter att faktiskt ta en bild. Du redigerar jobb på samma sätt som du gör under tagning, och läser in eller sparar sekvensköer på samma sätt (även om det finns ytterligare knappar Ladda och Spara till i editorn).

Det är viktigt att förstå att tagningssekvenser till viss del beror på filterhjulet och kameran som används (t.ex. filternamnen, möjliga ISO-värden, ...). Tagningssekvenseditorn, som inte är ansluten till enhetsdrivrutinerna, har inte direkt åtkomst till den informationen. Istället använder editorn värdena från senaste gången tagningsfliken kopplades till sina enheter. Därför kanske det inte är meningsfullt att försöka skapa en .esq-fil för en annan kamera eller filterhjul än den senast anslutna. Du kan behöva vänta tills ditt schemaläggningsjobb är klart och redigera den .esq-filen direkt under tagningsfliken.

Det rekommenderas också att du inte skriver över .esq-filer när schemaläggningsjobb för närvarande använder samma filer. (Det är ok om schemaläggningen pågår, men inte använder det jobbet.) Det kan göra att schemaläggningen och tagningsmoduler blir osynkroniserade, eftersom de läser filerna vid olika tidpunkter. Istället kan du spara med ett annat filnamn och sedan redigera schemaläggningsjobbet för att använda det nya .esq-filnamnet.

## Arbetsflöde

Schemaläggning och planering Schemaläggning och planering

Beskrivningen ovan tar bara upp datainsamlingssteget i observatoriets arbetsflöde. Den totala proceduren som oftast används i ett observatorium kan sammanfattas i tre primära steg:

1. Start

2. Datainsamling (inklusive förbehandling och lagring)

3. Avstängning

## Startprocedur

Startproceduren är unik för varje observatorium, men kan omfatta:

- Sätta på strömmen till utrustningen

- Utföra säkerhets- och rimlighetskontroller

- Kontrollera väderförhållanden

- Stänga av ljuset

- Fläkt- och ljuskontroll

- Frigöra kupolen

- Frigöra stativet

- etc.

Ekos schemaläggning initierar bara startproceduren när starttiden för det första schemaläggningsjobbet närmar sig (normal ledtid är 5 minuter innan starttiden). När väl startproceduren har slutförts med lyckat resultat, väljer schemaläggningen schemaläggningsjobbets mål och startar sekvensprocessen. Om ett startskript anges, ska det köras först.

## Datainsamling

Beroende på användarens val, fortlöper ett typiskt arbetsflöde på följande sätt:

- Förflytta teleskopet till målet. Om en FITS-fil har angivits, löser det först filen och förflyttar till filens koordinater.

- Fokusera målet automatiskt. Den automatiska fokuseringsprocessen väljer själv den bästa stjärnan i bildrutan och kör den automatiska fokuseringsalgoritmen för den.

- Utför analys av astrobilder, synkronisera stativet och förflytta det till målkoordinaterna.

- Utför fokusering efter inriktning, eftersom bildrutan kan ha flyttat sig under lösningen av astrobilder.

- Utför kalibrering och börja automatisk guidning. Kalibreringsprocessen väljer automatiskt den bästa guidestjärnan, utför kalibrering och startar den automatiska guidningsprocessen.

- Läs in sekvensfilen i tagningsmodulen och startar avbildningsprocessen.

- Koordinera modulproblem, såsom fel i styrning eller inriktning. De kan leda till avstängningar och omplanering av schemaläggarens jobb.

- Observera: En del av interaktionerna mellan moduler initieras av modulerna själva, men övervakas av schemaläggningen. De inkluderar meridianvändningar, automatisk fokusering initierad av temperaturförändringar eller tidsgränsens utgång och minimikrav på guidningsavvikelser vid tagning.

## Avstängning

När väl schemaläggningsjobbet har avslutats med lyckat resultat, väljer schemaläggningen nästa schemaläggningsjobbet. Om inget jobb kan schemaläggas för tillfället, parkeras stativet till nästa jobb kan utföras. Dessutom, om nästa jobb inte ska startas förrän efter en användarinställningsbar tidsgräns, utför schemaläggningen en förebyggande avstängning för att bevara resurser, och utför startproceduren igen när det är dags för målet.

Om ett oåterkalleligt fel uppstår, initierar observatoriet avstängningsproceduren. Om det finns ett avstängningsskript körs det sist.

Följande video demonstrerar en tidigare version av schemaläggning, men grundprinciperna gäller fortfarande idag.

Ekos schemaläggning

## Väderövervakning

En annan kritisk funktion i alla fjärrstyrda automatiska observatorier är väderövervakning. För väderuppdateringar förlitar sig Ekos på den valda INDI-väderdrivrutinen för att kontinuerligt övervaka väderförhållanden. För enkelhetens skull, kan väderförhållanden sammanfattas med tre tillstånd:

1. Ok: Väderförhållandet är klart och optimalt för avbildning.

2. Varning: Väderförhållandet är inte klart, utsikten är mindre bra, eller delvis skymd och inte lämplig för avbildning. Eventuell ytterligare avbildningsprocesser skjuts upp tills vädret förbättras. Vädervarningsstatus utgör ingen fara för observatorieutrustningen, så observatoriet förblir operationellt. Det exakta beteendet vid varningsstatus kan ställas in.

3. Larm: Väderförhållandet är skadligt för observatoriets säkerhet och avstängning måste inledas så snart som möjligt.

## Start- och avslutningsskript

På grund av att varje observatorium är unikt, gör Ekos det möjligt för användare att välja start- och avstängningsskript. Skripten tar hand om alla nödvändiga procedurer som måste ske under start och avstängningsstadierna. Vid start kör Ekos startskripten och går bara vidare till resten av startproceduren (frigöra kupolen, frigöra stativet) om skriptet avslutas med lyckat resultat. Omvänt, börjar avstängningsproceduren med att parkera stativet och kupolen innan avstängningsskriptet körs som den slutliga proceduren.

Start- och avstängningsskript kan skrivas i vilket språk som helst som går att köra på den lokala datorn. Det måste returnera 0 för att rapportera att det lyckats, och alla alla andra avslutningsvärden anses vara en felindikering. Skriptets standardutmatning skickas också till Ekos loggfönster. Det följande är ett demonstrationsexempel av ett startskript i Python:

    #!/usr/bin/env python
    # -*- coding: utf-8 -*-

    import os
    import time
    import sys

    print "Sätter på observatorieutrustningen..."
    sys.stdout.flush()

    time.sleep(5)

    print "Kontrollerar nödströmbrytare..."
    sys.stdout.flush()

    time.sleep(5)

    print "Alla systems är REDO"
    sys.stdout.flush()

    exit(0)

Start- och avslutningsskript måste vara körbara för att Ekos ska anropa dem (använd exempelvis `chmod +x startskript.py` för att markera skriptet som körbart). Ekos schemaläggning möjliggör verkligt enkel automatisk operation utan behov av något mänskligt ingripande i något steg av processen. Utan mänsklig närvaro blir det alltmer kritiskt att återhämta sig från fel under alla observationskörningens stadier på ett snyggt sätt. Genom att använda underrättelser i &plasma; kan användaren ställa in hörbara larm och e-postunderrättelser för de diverse händelserna i schemaläggaren.

## Mosaikplanering

Mosaikplanering Mosaikplanering

Hubble-liknande super-bredfältsbilder av galaxer och nebulosor är verkligt imponerande, och även om det kräver stor skicklighet att framställa och behandla sådana bilder, utnyttjar många framstående personer i astrofotografering redskap som inte skiljer sig så väldigt från dina eller mina. Jag betonar väldigt, eftersom vissa verkligen har imponerande utrustning och dedikerade observatorier värda hundratusentals kronor. Likväl kan många amatörer framställa bredfältsbilder genom att kombinera mindre bilder till en enda storslagen mosaik.

Vi är ofta begränsade av kamerans och teleskopets synfält (Field of View, FOV). Genom att öka synfältet med hjälp av fokuseringsreducering eller ett kortare rör, får vi större himmelstäckning på bekostnad av optisk upplösning. Samtidigt spänner många lockande bredfältsmål över flera synfält över himlen. Utan någon ändring av dina astrofotograferingsredskap är det möjligt att skapa en supermosaikbild sammanfogad av flera mindre bilder. Två huvudsteg är nödvändiga för att kunna åstadkomma en supermosaikbild:

1. Ta flera bilder som spänner över målet med någon överlappning mellan bilderna. Överlappningen är nödvändig för att göra det möjligt för bearbetningsprogramvaran att rikta in och sammanfoga delbilderna.

2. Behandla bilderna och sammanfoga dem till en supermosaikbild.

Det andra steget hanteras av bildbehandlingsprogram såsom bland annat PixInsight, och är inte ämnet för den här beskrivningen. Det första steget kan åstadkommas i Ekos schemaläggning där det skapar en mosaik lämplig för din utrustning och i enlighet med önskat synfält. Ekos skapar inte bara mosaikpanelerna för målet, utan också motsvarande observatoriejobb som krävs för att ta alla bilderna. Det förenklar stort logistiken för att ta många bilder med olika filter och kalibreringsbilder över ett stort område av himlen.

Mosaikplaneraren i Ekos schemaläggning skapar flera schemaläggningsjobb baserat på ett centralt mål. För att sätta på planeraren, klicka på knappen Mosaikplanerare i Ekos schemaläggning eller på Kstars INDI-verktygsrad som illustreras på skärmbilden. Planeraren ritar mosaikpanelen direkt till himmelskartan. Det rekommenderas att aktivera HiPS-överlagring för bästa upplevelse. Planeraren består av fyra steg:

1. Bekräfta utrustning: Ekos försöker läsa in utrustningsinställningar från INDI. Om det misslyckas måste du ange dina utrustningsinställningar inklusive teleskopets brännvidd förutom kamerans bredd, höjd och bildpunktsmått. Inställningarna sparas för framtida sessioner.

   Bekräfta utrustning Bekräfta utrustning

2. Justera rutnät: Välj mosaikpanelens dimension och överlappningsprocent. Mosaikpanelen uppdateras därefter på himmelskartan. Justera positionsvinkeln för att matcha önskad mosaikorientering på himlen. Om positionsvinkeln skiljer sig från kamerans vanliga orientering kan det vara nödvändigt att rotera kameran, antingen manuellt eller via en mekaniserad rotatör, när schemaläggningsjobben utförs. Rutornas genomskinlighet beräknas normalt automatiskt men det kan stängas av och istället justera den manuellt. För att beräkna mosaikfältet från antalet rutor, klicka på knappen Täck synfält. Mosaikpanelen kan centreras på himmelskartan genom att klicka på knappen Centrera om.

   Välj rutnät Välj rutnät

   En stor överlappning gör det enklare att sy ihop bildrutor under efterbehandling, men det kräver fler rutor för att täcka önskad utsträckning. Om du dock redan känner till det minimala antalet delbildrutor som avvisningsalgoritmen använder under efterbehandling, bör du överväga att öka överlappningen för att uppnå det värdet för de områden som täcks av flera rutor. Exempelvis har ett 4 x 4 mosaikrutnät med 75 % överlappning 16 delbildrutor som täcker snittet i centrum, vilket är nog för Winsoriserad sigmaavvisning. Även om den resulterande samlingen inte har samma höjd på alla delar av den slutliga bildrutan, ger metoden dig kontroll över signa-brus-förhållandet och låter dig ge målet en omgivning medan ett relativt litet antal tagningar måste utföras.

   Det stora numret som visas i hörnet på varje ruta i rutnätet representerar ordningen som rutorna kommer att tas. Det förvalda s-formade valet (väst-öst och sedan alternerande hög-låg/låg-hög förflyttning), säkerställer att stativets förflyttning är minimal under observationen. Avmarkera Minimal stativförflyttning för att återgå till enbart väst-öst/hög-låg förflyttning. Koordinaterna för varje ruta återges i deras mitt som grader, minuter och sekunder. Slutligen visas vinkeln som varje ruta roterar från mosaikens centrum längst ner. Om synfältet är stort, eller om mosaiken är nära en himmelspol, kan det hända att återgivna rutor synes börjar rotera på grund av deras horisontella position eller stora deklination. Använd överlappning för att säkerställa att rutor täcker de önskade bildrutornas utsträckning ordentligt.

   Schemaläggningens mosaikverktyg: stor rotation Schemaläggningens mosaikverktyg: stor rotation

3. Justera rutnät: Justera rutnätscentrum genom att manuellt ange J2000-centrum eller genom att dra mosaikcentrum på himmelskartan.

   Justera rutnät Justera rutnät

4. Skapa jobb: Det sista steget är att välja sekvensfilen och katalogen för att lagra bilderna. Målfält kan fyllas i automatiskt men kan ändras efter önskemål. Välj de steg som varje schemaläggningsjobb ska utföra i följd (följning -> fokusering -> inriktning -> guidning -> tagning), och justera frekvensen för automatisk justering och fokuseringsrutiner som måste utföras under mosaikoperationen. Till exempel, om Justera var är inställd på två schemaläggningsjobb, utför det första jobbet astrometri-inriktningen, medan det andra jobbet hoppar över den. När det tredje jobbet är utfört, utförs inriktningen igen och så vidare.

   Om du vill att de olika mosaikjobben ska alternera, fyll sedan i gruppnamnet med en identifierare som alla mosaikjobb delar och välj ett upprepande slutvillkor.

   Skapa jobb Skapa jobb

Klicka på Skapa jobb för att skapa mosaikschemaläggningsjobb och lägga till dem i schemaläggningskön. Du kan redigera jobben ytterligare individuellt, som du skulle gjort med vanliga schemaläggningsjobb.