Sisukord

# Üldine sõnastik

See sõnastik sisaldab mõningaid tähtsamaid mõisteid, mis võivad ette tulla LibreOffice'iga töötades.

Tundmatu mõiste kohtamisel mõnes LibreOffice'i rakenduses kasuta seda sõnastikku.

### Kontekstimenüü

Objekti kontekstimenüü avamiseks tuleb esmalt klõpsata objektil vasaku hiirenupuga ja seejärel, hoides all Control-klahvi või klahve Command ja Option, klõpsata hiirega uuesti klõpsata hiire parempoolse nupuga. Mõned kontekstimenüüd on avatavad ka ilma objekti eelneva valimiseta. Kontekstimenüüsid on võimalik kasutada praktiliselt kõikjal LibreOffice'is.

## ASCII

Lühend nimest American Standard Code for Information Interchange. ASCII on personaalarvutil fontide kuvamiseks mõeldud märgistik, mis koosneb 128 märgist, sealhulgas tähed, numbrid, kirjavahemärgid ja sümbolid. Laiendatud ASCII märgistik koosneb 256 märgist. Igale märgile omistatakse unikaalne kood, mida kutsutakse ka ASCII-koodiks.

HTML-lehtedel kuvatakse ainult 7-bitisest ASCII märgistikust pärit märke. Muude märkide, näiteks täpitähed, kirjutamiseks kasutatakse eraldi koode. Sisestada võib ka laiendatud ASCII märgistiku märke: LibreOffice'i eksportfilter teostab vajalikud teisendused.

## Bookmark

A bookmark marks a position in a paragraph or a text selection for future reference. Bookmarks are listed in the Navigator. Click on a bookmark in Navigator to move the cursor directly to the bookmark location. A bookmark can also be used as a target for hyperlinks and cross-references, and exported to PDF files as a named destination.

## Bézier' objekt

Prantsuse matemaatiku Pierre Bézier' välja arendatud matemaatiliselt defineeritud kõver, mida kasutatakse kahemõõtmelises graafikas. Kõver on defineeritud nelja punktiga: algus- ja lõpp-punkt ning kaks eraldi keskpunkti. Bézier' objekte saab muuta keskmisi punkte hiirega liigutades.

## Chapter

The word chapter in LibreOffice refers to any paragraph or paragraph style with its outline level set to 1. The outline level is set in the Outline & List tab of the Paragraph dialog. A chapter is also a heading, because its outline level is not [None].

## DDE

DDE on lühend terminist "Dynamic Data Exchange", mis on OLE ("Object Linking and Embedding") eellane. DDE-s on objektid lingitud failiviidete kaudu, kuid mitte põimitud.

DDE-lingi saab luua nii: vali Calc'is lahtrid, kopeeri need lõikepuhvrisse, lülitu mõnele teisele lehele ning vali Redigeerimine - Aseta teisiti. Vali Lingina, mis asetabki sisu DDE-lingina. Lingi aktiveerimisel loetakse lisatud lahtriala sisu algfailist.

## Dokkimine

Mõned LibreOffice'i aknad, näiteks stiilide aken ning Navigaator, on "dokitavad". Neid saab liigutada ja nende suurust muuta või neid tööakna servale dokkida. Igale akna servale saab dokkida mitu akent, kas üksteise kohale või kõrvale, akende ääri nihutades saab muuta nende suuruse vahekorda.

Akna dokkimiseks ja dokist eemaldamiseks tee CommandCtrl-klahvi all hoides akna vabal osal topeltklõps. Stiilide akna dokkimiseks võib CommandCtrl-klahvi all hoides teha topeltklõpsu ka ikoonide kõrval oleval hallil alal.

## Dokkimine (automaatne peitmine)

Akna serval, kuhu mõni teine aken on dokitud, on nupp, mis võimaldab dokitud akent peita või nähtavaks muuta.

- Kui klõpsata nupule akna serval, muutub dokitud aken nähtavaks seni, kuni ta käsitsi uuesti peidetakse (sama nupu abil).

- Kui akna kuvamiseks klõpsata nupu asemel akna raamile, aktiveeritakse automaatpeitmise funktsioon. Automaatpeitmise funktsioon võimaldab klõpsuga akna raamil akent ajutiselt kuvada. Kui klõpsata dokumendis, varjatakse aken taas.

## Focus

In a form document, a control must receive focus from the user in order to become active and perform its tasks. For example, users must give focus to a text box in order to enter text into it.

There are several ways to give focus to a control:

- Designate the control with a mouse or any pointing device.

- Navigate from one control to the next with the keyboard. The document's author may define a tabbing order that specifies the order in which controls will receive focus if the user navigates the document with the keyboard. Once selected, a control may be activated by some other key sequence.

- Select a control through an access key (sometimes called "keyboard shortcut" or "keyboard accelerator").

## Half-width and Full-width Characters

Half-width and full-width are properties used to differentiate characters used by some East Asian languages and scripts, mainly Chinese, Japanese, and Korean (CJK).

The Han characters, Hiragana and Katakana characters, as well as Hangul characters used by these scripts are usually of square shape, and on fixed-width (monospace) display they occupy space of two Latin/ASCII characters. They are therefore called full-width characters, while the letters in Latin alphabet, digits, and punctuation marks included in ASCII character set are called half-width characters.

For historical reasons, a set of square-shaped Latin letters, digits, and punctuation marks are also defined and used in CJK typography, in addition to or in place of their half-width counterparts. They are called full-width forms. Similarly, there are also half-width forms of the usually full-width Katakanas and Hangul Jamos, and they have narrower shapes instead of square ones. A character's half-width and full-width forms are essentially two ways of writing the same character, just like uppercase and lowercase forms of Latin alphabet. LibreOffice supports conversion between half-width and full-width, as well as ignoring width difference when matching text strings.

## Heading

Any paragraph with an outline level different than [None] is a heading.

The paragraph styles named “Heading N” (where N is a number from 1 to 10) have their outline level set by default to the number that corresponds to the number in the paragraph style name. For example, the paragraph style “Heading 2” has outline level 2. Each of the “Heading N” paragraph styles is a heading because they have an outline level different than [None]. If the outline level of a paragraph or its paragraph style (e.g., “Heading 2”) is changed to [None], then the paragraph is no longer a heading. The name of the paragraph style has no consequence for whether a paragraph is a heading or not; only the outline level is relevant.

## IME

IME on mõiste Input Method Editor (sisestusmeetodi redaktor) lühend. See on programm, mis võimaldab tavalise klaviatuuri abil sisestada keerukaid märke teistest kirjasüsteemidest.

## JDBC

JDBC (Java Database Connectivity) liidest kasutatakse LibreOffice'ist andmebaasidesse ühendumiseks. JDBC draiverid on kirjutatud programmeerimiskeeles Java ja seega platvormist sõltumatud.

## Keerukad kirjasüsteemid (CTL)

Keeruka kirjasüsteemiga keeled omavad kas mõnda või kõiki järgnevatest omadustest:

- Tekst kirjutatakse mitmest osast koosnevate märkide või glüüfide abil

- Teksti suund on paremalt vasakule

Hetkel toetab LibreOffice keeruka kirjasüsteemiga (CTL) keeltest hindi, tai, heebrea ja araabia keelt.

Enable CTL support using LibreOffice - PreferencesTools - Options - Languages and Locales - General.

## Kerimisnupp

1. Vormi juhtelement kerimisnupp võib kuuluda arvu, raha, kuupäeva ja kellaaja välja juurde. Kui atribuut "Kerimisnupp" on lubatud, kuvatakse väljal vastassuunas (kas üles-alla või paremale-vasakule) suunatud nooltega nuppude paari.

2. In the Basic IDE, a spin button is the name used for the numerical field together with the two arrow symbols.

You can type a numerical value into the field next to the spin button, or select the value with the Up Arrow or Down Arrow symbols on the spin button. On the keyboard you can press the Up Arrow and Down Arrow keys to increase or reduce the value. You can press the Page Up and Page Down keys to set the maximum and minimum value.

If the field next to the spin button defines numerical values, you can also define a measurement unit, for example, 1 cm or 5 mm, 12 pt or 2".

## Lesk- ja orbread

Lesed ja orvud on ajaloolised tüpograafilised terminid, mida on olnud kasutusel palju aastaid. Leskrida viitab lühikesele reale lõigu lõpus, mis printimisel sattub üksinda järgmise lehekülje algusesse. Orbrida on vastupidiselt lõigu esimene rida, mis printimisel sattub üksinda eelmise lehekülje lõppu. LibreOffice'i tekstidokumendis on võimalik soovitud lõigustiilis selliseid juhtumeid automaatselt ära hoida. Võimalik on määrata lõigu minimaalne ridade arv, mida hoitakse ühel leheküljel koos.

## Lingid

The External Links command is found in the Edit menu. The command can only be activated when at least one link is contained in the current document. When you insert a picture, for example, you can either insert the picture directly into the document or insert the picture as a link.

Kui objekt otse dokumenti lisada, suureneb dokumendi maht (vähemalt) lisatud objekti baitide võrra. Dokumendi võib salvestada ja avada mõnes teises arvutis ning lisatud objekt on dokumendis täpselt samal kohal.

Kui objekt lisada lingina, lisatakse ainult viide failinimele. Dokumendi maht suureneb sel juhul ainult failiviite võrra. Kui aga dokument avada teises arvutis, peab viidatud fail asuma ka selles arvutis täpselt samas asukohas, sest muidu dokumendis seda ei näe.

Use Edit - External Links to see which files are inserted as links. The links can be removed if required. This will break the link and insert the object directly.

## Märkide koondamine

Koondamine on märgipaaride vahe suurendamine või vähendamine parandamaks teksti üldist välimust.

Koondamise tabelid sisaldavad teavet paaride kohta, mis vajavad suuremaid vahesid. Need tabelid on tavaliselt fondi osa.

## Numeral System

A numeral system is determined by the number of digits available for representing numbers. The decimal system, for instance is based on the ten digits (0..9), the binary system is based on the two digits 0 and 1, the hexadecimal system is based on 16 digits (0...9 and A...F).

## ODBC

Open Database Connectivity (ODBC, avatud andmebaasipöördus) on protokoll, mis võimaldab rakendustel kasutada andmebaasisüsteeme. Päringukeelena on kasutusel struktuurpäringukeel (Structured Query Language, SQL). LibreOffice'is saab iga andmebaasi puhul määrata, kas kasutada päringute teostamiseks SQL-i käske või mitte. Teine võimalus on interaktiivset abi kasutades defineerida päring hiireklõpsuga ning lasta see LibreOffice'il automaatselt SQL-i teisendada.

Vajalikud 32-bitised ODBC funktsioonid saab soovi korral andmebaasiga kaasasoleva paigaldamisprogrammi abil oma süsteemi paigaldada. Seejärel saab omadusi kohandada Juhtpaneelis.

## OLE

OLE-objekte (Object Linking and Embedding) on võimalik sihtdokumendi sisse linkida või ka põimida. Põimimine lisab objekti koopia ja allikprogrammi detailid sihtdokumenti. Kui soovid objekti redigeerida, siis aktiveerid allikprogrammi, tehes objektil topeltklõpsu.

If an OLE object is linked to a target document, then the target document must be available in the location specified in the link. Deleting or moving the target document will make it impossible to open the linked OLE object. You can use the Save URLs relative to file system option in the General section of Load/Save Options to configure your system to save links relative to your filesystem.

## Objekt

Objekt on andmeid sisaldav kuvaelement, mis viitab rakenduse andmetele, nagu näiteks tekst või pilt.

Objektid on üksteisest sõltumatud ega mõjuta üksteist. Igale andmeid sisaldavale objektile on võimalik omistada kindlaid käske. Näiteks pildiobjektil on pildi redigeerimise käsud ja arvutustabelil arvutuskäsud.

## OpenGL

OpenGL on algselt SGI (Silicon Graphics Inc) poolt välja arendatud ruumilise graafika programmeerimiskeel. Põhiliselt kasutatakse kahte selle keele dialekti: Microsoft OpenGL, mis on mõeldud Windows NT peal kasutamiseks, ja SGI poolt loodud Cosmo OpenGL, mis esindab sõltumatut graafika programmeerimise keelt ja on mõeldud kõigil platvormidel ning arvutitel ilma spetsiaalse ruumilise graafika riistvarata kasutamiseks.

## Otsene ja stiilidega vormindamine

A style is a set of formatting attributes, grouped and identified by a name (the style name). When you apply a style to an object, the object is formatted with the set of attributes of the style. Several objects of same nature can have the same style. As consequence, when you change the set of formatting attributes of the style, all objects associated with the style also change their formatting attributes accordingly. Use styles to uniformly format a large set of paragraphs, cells, and objects and better manage the formatting of documents.

When you do not use styles, and apply formatting attributes to parts of text directly, this is called Direct formatting (also called manual formatting). The formatting is applied only to the selected area of the document. If the document has several paragraphs, frames, or any other object, you apply direct formatting on each object. Direct formatting is available with the Format menu and with the Formatting toolbar.

A direct formatting attribute applied on a object overrides the corresponding attribute of the style applied to the object.

## PNG

Portable Network Graphics (PNG) on pildifaili vorming. Failid on pakitud valitava tihendusteguriga ja vastupidiselt JPG-vormingule on PNG-failid alati pakitud ilma kadudeta.

## Page line-spacing (register-true)

In LibreOffice, the register-true feature is called Page line-spacing.

Page line-spacing refers to the coincident imprint of the lines within a type area on the front and the back side of a page. The page line-spacing feature makes a page easier to read by preventing gray shadows from shining through between the lines of text. The page line-spacing term also refers to lines in adjacent text columns, where lines in different columns use the same vertical grid, thereby aligning them vertically with each other.

Page line-spacing printing is particularly useful for documents that will have two pages set next to each other (for example, in a book or brochure), for multi-column layouts, and for documents intended for double-sided printing.

## Primaarvõti

Primaarvõti on andmebaasiväljade unikaalne identifikaator. Andmebaasiväljade unikaalset tuvastamist kasutatakse relatsioonilistes andmebaasides juurdepääsuks teiste tabelite andmtele. Kui viide käib mõne teise tabeli primaarvõtme kohta, nimetatakse seda võõrvõtmeks.

LibreOffice'is saab primaarvõtme defineerida tabeli koostamisvaates, valides selleks valitud välja reapäise kontekstimenüüst vastava käsu.

## RTF

RTF (Rich Text Format) on tekstifailide vahetamiseks mõeldud failivorming. RTF-i omapäraks on, et kogu vormindus teisendatakse otseselt loetavaks tekstiinfoks. Kahjuks teeb see failid võrreldes teiste failivormingutega oluliselt suuremaks.

## Relatsiooniline andmebaas

Relatsiooniline andmebaas on formaalselt kirjeldatud tabelitena organiseeritud andmeelementide kollektsioon, millest on võimalik andmeid pärida mitmetel erinevatel viisidel ilma andmebaasi tabeleid muutmata.

Relatsioonilise andmebaasi haldamise süsteem (RDBMS) on programm, mis võimaldab relatsioonilist andmebaasi luua, uuendada ja administreerida. Kasutajad või rakendused kasutavad andmebaasiga suhtlemiseks, päringute tegemiseks SQL-lauseid (Structured Query Language).

Relatsioonilise andmebaasi näiteks võib tuua andmebaasi, mis sisaldab kliendi, ostude ja arvete tabeleid. Arvete tabelis pole tegelikult andmeid ei klientide ega ostude kohta, vaid hoopis viited relatsioonilise lingi ehk relatsiooni abil klientide ja ostude tabeli vastavatele väljadele (näiteks kliendi ID väljale klientide tabelis).

## SQL

SQL (Structured Query Language) on andmebaasi päringuteks kasutatav keel. LibreOffice'is on võimalik koostada päringuid nii käsitsi kui interaktiivselt hiire abil.

## SQL andmebaas / SQL server

SQL andmebaas on andmebaasisüsteem, mis pakub SQL liidest. SQL andmebaase kasutatakse sageli klient/serveri võrkudes, kus erinevad kliendid kasutavad üht keskset serverit (näiteks SQL serverit), mistõttu neid nimetatakse ka SQL serveri andmebaasideks ehk lühemalt lihtsalt SQL serveriteks.

LibreOffice'is on võimalik integreerida väliseid SQL andmebaase. Need võivad asuda nii kohalikul kõvakettal kui ka võrgus. Nende kasutamiseks on mõeldud kas ODBC, JDBC või LibreOffice'isse põimitud oma draiver.

## Suhteline ja absoluutne salvestamine

Paljudes dialoogides (näiteks Tööriistad - Automaattekst) saab valida, kas failid salvestatakse suhtelise või absoluutse aadressiga.

Kui valid suhtelise salvestamise, salvestatakse viited dokumenti põimitud piltidele või muudele objektidele suhtelisena nende asukoha suhtes failisüsteemis. Sel juhul ei ole õieti oluline, kus asub viidatud kataloogistruktuur. Failid tuvastatakse asukohast sõltumata, kui ainult viide leidub samal kettal või andmeruumis. Seda tasub tähele panna juhul, kui soovid muuta dokumendi kättesaadavaks teistes arvutites, millel võib olla täiesti teistsugune kataloogistruktuur või kettanimed. Suhtelist salvestamist on soovitatav kasutada ka siis, kui tahad luua kataloogistruktuuri internetiserveris.

Absoluutse salvestamise korral on ka viited teistele failidele absoluutsed ja arvestavad määratud ketast, andmeruumi või juurkataloogi. Selle eeliseks on asjaolu, et viiteid sisaldava dokumendi võib liigutada mõnda teise kataloogi, kuid viited jäävad endiselt kehtima.

## Vormindus

Vormindus tähendab teksti visuaalset paigutamist tekstitoimetus- või küljendusprogrammi abil. Vormindus sisaldab nii paberi suuruse, lehekülje ääriste, fontide ja fondiefektide kui ka taanete ja vahede määramist. LibreOffice'is on võimalik teksti vormindada nii otse kui stiilide abil.